# data[].attributes.headline
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.subject
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.headline
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.subject
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.headline
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.subject
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.headline
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.subject
להרגיש, לדמיין, לעשות, לשתף. 

# data[].attributes.body
1. איך היחס בין התלמידים?
2. מה הנקודות חוזקה וחולשה של הכיתה?
3. מה היית רוצה לשפר?
4. מה את רוצה לשמר בכיתה?
5.  איך הלימודים מנהלים בתקופת הקורונה?

# data[].attributes.headline
שאלות למורה:

# data[].attributes.subject
שאלות למורה:

# data[].attributes.body
מה היית רוצה לשנות בכיתה?
יש משהו שחסר לך באווירה בכיתה?
מה היית רוצה לשמר בכיתה?
מה היית רוצה לשפר בכיתה?
מהם הצרכים של התלמידים בכיתתך?
מהם הקשיים איתם את מתמודדת בתור מורה?
מהם הקשיים איתם מתמודדים התלמידים ומהם הדברים שעלולים לגרום לכך?
מהן החוזקות של התלמידים בכיתתך?
מה מאחד את הכיתה שלך?
איך היית מתארת את הקשר שלך עם התלמידים ואיך היית מתארת את הקשר שלהם בינם לבין עצמם?

# data[].attributes.headline
להרגיש את הכיתה

# data[].attributes.subject
להרגיש את הכיתה

# data[].attributes.body
1. איך היית מתארת את הכיתה שלך בכמה מילים?
2. איך היית מתארת את הקשר שלך איתם.?
3. איך התקשורת שלך עם התלמידים מתנהלת בתקופת הקורונה?
4. מה הקושי שלך?
5. מה הכיתה אוהבת?
6. מה מאחד את הכיתה?
7. איך היית מתארת את הקשר בין התלמידים?
8. איך התלמידים מתמודדים עם תקופת הקורונה?
9. נקודה לשיפור ולשימור

# data[].attributes.headline
להרגיש, שאלות לרכזת הפדגוגית:

# data[].attributes.subject
להרגיש, שאלות לרכזת הפדגוגית:

# data[].attributes.body
1. מה הצרכים של בית הספר?
2. האם יש כיתה בבית הספר שמתמודדת עם קושי מסוים, והיית רוצה שיקרה שם שינוי?
3. מה היית רוצה שיקרה?
4. מה לדעתך המורות צריכות על מנת שהכיתה תתפקד בצורה מיטבית?
5. עם אילו קשיים את נפגשת?

# data[].attributes.headline
תשובות לשאלותינו

# data[].attributes.subject
תשובות לשאלותינו

# data[].attributes.headline
להרגיש, לדמיין (מורי

# data[].attributes.body
להרגיש, לדמיין (מוריה שאולי, הדס, הודיה אמסלם)
התחלנו את התהליך ב'ה !
להרגיש- יצרנו קשר עם המורה, שמענו ונחשפנו לחזקות ולקשיים של הכיתה, לצורך של המורה ובשינוי שהיא רוצה ליצור במרחב הכיתתי.
לדמיין- התחלנו לחשוב יחד מה אפשר לעשות בשביל לפתור את הבעיה, באיזה כלים יהיה טוב להשתמש ונכון עבור הכיתה והקשר שהמורה רוצה לייצר בינם לבינה ובינהם.

# data[].attributes.headline
מיטל שמשוןרוני פ

# data[].attributes.body
מיטל שמשון
רוני פינקלשטיין
מורן כהן
שירן הררי

# data[].attributes.headline
שירה אלבוראשית ל

# data[].attributes.body
שירה אלבו
ראשית לפידות
פדות לפשיץ
ליאל שרגא

# data[].attributes.headline
בקשת הבהרה מהילי

# data[].attributes.subject
בקשת הבהרה מהילי

# data[].attributes.body
הבנתי שהתחלתם אך לא כתבתם מה הצורך של המורה.  לאחר שתכתבו מה הצורך, אשמח לשמוע מכן מהו שלב ה"לדמיין" שלכן ומה בחרתם לשלב ה"לעשות". תעדכנו אותי אם יש עיכוב כי צריך לסיים עד חמישי בבוקר.

# data[].attributes.body
נא לעדכן מה הצורך שעלה מהשיחה עם המורה.

# data[].attributes.body
שאלות מצוינות, נראה שקיימתם ממש ראיון עומק. צריך רק לסדר. פתחו פתקית נפרדת לכל שלב וכתבו מה עלה בכל שלב. כרגע יש לכם את שלב הלהרגיש אז חסרים השניים האחרים.
לדמיין, לעשות...

# data[].attributes.body
כל הכבוד על היוזמה ובהצלחה בשיעור מחר! אשמח אם תפתחו פתקית לכל שלב וכמה מילים על כל שלב.

# data[].attributes.body
"להרגיש" הוא החלק האמפתי של המיזם שבו שואלים שאלות, עורכים סקרים ומראיינים אנשים. במהלך שלב זה דיברנו עם קרן אור, שהיא הרכזת הפדגוגית של בית הספר "משה שרת".  במהלך השיחה שאלנו אותה שאלות, כגון: מה הבעיה שנוצרה? מה היית רוצה שיקרה? ועם אילו קשיים היא מתמודדת בכיתה/ בשכבה? קרן העלתה קושי של התכתבויות לא נאותות בתוכנת "ווצאפ" שבה אין פיקוח בשכבות ד', ה', ו’ (ההורים כבר פחות מפקחים על ילדיהם בגיל זה).

# data[].attributes.body
"לדמיין" הוא החלק בו מעלים פתרונות לבעיה או הצורך ומדמיינים עולם אחד.

הפתרונות שעלו:
1. שיעור על בריונות ברשת – סכנות, פגיעה ועוד.

2. תקנון ווצאפ שבונים יחד עם הכיתה וכך התלמידים יכולים לקחת אחריות

3. לדבר עם המדריכים בצופים, לתת להם כלים להתמודדות, להבין את בעיותיהם ולהסביר להם את המצב שנוצר עם התלמידים בעקבות המפגש בצופים.

4. לעשות שאלון גוגל ולהעביר אותו בין התלמידים.

השאלון גוגל כללים של התנהגות נאותה ב "ווצאפ".

# data[].attributes.body
"לעשות" הוא החלק שבו מבצעים את המיזם בשטח.

הפתרון שבחרנו לבצע הוא:
1. העברת פעילות – הכוללת סרטון ופעילות של גלגל המזל עם שאלות בנושא פגיעה ברשת החברתית.

2. העברת שאלון גוגל בין התלמידים לאחר השיעור, שאלון הגוגל כולל את תקנון ה "ווצאפ", שבו התלמידים יכולים להציע כללים לתקנון בעצמם וגם להסכים / לא להסכים עם הכללים שהצענו עבורם.

3. עיצוב מצגת ופוסטר עבור התלמידים המכילים את התקנון שאותו יצרו.

# data[].attributes.body
החלטנו שנעביר את הפעילות הלאה, ועלה הרעיון לפרסם אותה בקבוצת פייסבוק
"מורות משקיעות", כך מורות נוספות יוכלו להוציא לפועל את מיזם זה.

# data[].attributes.headline
תהילה אוריין הדסה ותהילה

# data[].attributes.subject
תהילה אוריין הדסה ותהילה

# data[].attributes.body
להרגיש- בתחילת התהליך יצרנו קשר עם המורה נטלי מחנכת כיתה ו' בנתניה. והעלינו בפניה את השאלות שהצגנו קודם (מה נקודות החוזק והחולשה של הכיתה, עם אילו קשיים הכיתה מתמודדת וכו').
במהלך השיחה עלתה הנקודה הבולטת והחשובה ביותר עליה שמנו דגש: שישנם תלמידים שמרגישים דחויים בכיתה. יש את "החזקים" ו"החלשים". אם אתה חלש- אין לך יותר מידי יחס. זה מתבטא בכך שבתקופה רגילה התלמידים החלשים לא מוצאים את עצמם לא בהפסקות ולא בשיעורים, והדאגה רבה גם מצד ההורים. אף אחד לא מנסה לחבר אותם ולתת להם יחס..
ובתקופה הקורונה נקודה זו בולטת אפילו יותר. דווקא מאחורי המסכים התלמידים החלשים עוד יותר לא נראים, לא משתתפים, לא משמיעים את קולם. הם לא יוצרים קשר עם חברים אחרים מחשש לדחייה וכו'..
לכן לאחר השיחה עם נטלי רצינו לשים דגש על פעילות שקשורה לנושא זה- בדידותם של התלמידים החלשים (הפן החברתי של המצב).
קושי נוסף שעלה מנטלי הוא הקושי לרכז את התלמידים הזום, נתייחס לכך בהמשך.

# data[].attributes.body
לדמיין- בחלק זה חשבנו יחד והעלינו פתרונות לבעיה ולצורך של המורה ושל הכיתה.
הפתרונות שעלו הם:
1) הסבר והזדהות עם קשיים אלו כסטודנטיות הלומדות בזום.
2) לנסות להראות לתלמידים את הסיטואציה החברתית המתנהלת בכיתה ממבט חיצוני שיוכלו לראות את עצמם ולשים לב לפרטים הקטנים.
בנוסף, להראות לתלמידים איך המצב מתנהל כשכל אחד מתפרץ לדבריו של השני ולא נותן מקום לחברו.
3) לתת לתלמידים להרגיש מהו כוחה של קבוצה, ליצור הזדמנויות שיאפשרו גם לתלמידים החלשים השתתפות, ולתלמידים החזקים אפשרות לשתף ולתת מקום לאחר.
4) לדבר עם התלמידים על הנושא בהרחבה, ולתת להם כיווני מחשבה וכלים שיעזרו להם לפתח רגישות לאחרים וליישם זאת בחיי היום-יום.
החשיבה שהצגנו מיועדת ל-2 הקשיים שהזכרנו.

# data[].attributes.body
1) הצגת סיטואציה בה אין הקשבה ותשומת לב לאחר, כל אחד התפרץ לדברי השני ולא נתן לחברו מקום להישמע.
2) הזדהות עם התלמידים- כסטודנטיות אנו גם מתמודדות עם קשיי הזום והלמידה מרחוק, עם הקשיים החברתיים וכו', ועצם ההזדהות מרכזת את התלמידים ומאפשרת להם לשמוע אותנו ולהתעניין בדברים.
3) הקרנת סרטון- בסרטון רואים בן אדם שלא מצליח לראות את הסביבה שלו, שחושב רק על עצמו ועל חייו. לאחר תפנית בעלילה הוא מבין מהי כוחה של ראיית האחר ושניתן לקבל בעצמך גם כשאתה נותן.
4) העברת פעילויות- הפעילות הראשונה היא משחק המרגלים. היא עוסקת בשיתוף כל אחד מהתלמידים על ידי כך שכל התלמידים נבחרים ומשמיעים את קולם, אך באיזה שלב הם גם מכבים את המצלמה ושומעים את קולם של חבריהם. בכך הם גם משתתפים וגם משתפים.
הפעילות השנייה- חלוקת הכיתה לחדרים של 4-5 תלמידים בקבוצה. כל קבוצה מתבקשת לספור עד 30 מבלי שספרה תיאמר פעמיים. זה דורש מהתלמידים לראות את צורכי האחר, להקשיב ולתת את תשומת הלב לאחר.
5) סיכום השיעור והסקת מסקנות. לתת להם חומר למחשבה להמשך הדרך ולהעלות איתם רעיונות וכלים להתמודדות.
*על מנת לרכז את התלמידים במהלך השיעור החלטנו להשתמש בכמה שיותר סוגי לימוד כדי להגיע לכל תלמיד באשר הוא. לדוגמה: שימוש בסרטון, העברת פעילות, סיכום החומר בעל פה, העלאת רעיונות, הצגת סיטואציה ועוד.

# data[].attributes.body
בשלב הראשון של המיזם, ערכנו ראיון עם המורה איה.
שאלנו אותה שאלות שיעזרו לנו להבין מהן החוזקות של הכיתה, מהן התכונות הבולטות שלהם, מה הצרכים שלהם ומה יכול לעזור.
בראיון שערכנו עם המורה ניסינו להרגיש את הכיתה, להתחבר אליה ולהבין אותה.
המורה איה אקר, מחנכת כיתה ו' בבית ספר צוקי אביב בתל אביב וזו השנה השניה שהיא מחנכת את אותה כיתה.
איה שיתפה אותנו שהיא מורה מאד זורמת ושהילדים בכיתתה למדו עם הזמן גם כן לזרום ולהיות פתוחים לשינויים. בעקבות כך הם יודעים שבדרך כלל המורה תשתף פעולה עם הרעיונות והבקשות שלהם.
החוזקה העיקרית שאיה חזרה והדגישה זה שהילדים מאד נעימים ורגועים. הם ילדים מתוקים, זורמים ומשתפים פעולה.
הכיתה מתאפיינת מאד בילדותיות, גם ביחס לכיתות האחרות וגם באופן כללי. איה דיברה על הצדדים החיוביים שבעניין- הילדים עדיין לא בשלב של ציניות ושל צחוק על חברים, ועל הצדדים הפחות חיוביים של העניין- שהדברים שאפשר להעמיק איתם הם מוגבלים.
מבחינה חברתית הילדים בכיתה יצרו חלוקה מאד ברורה בין הבנים לבנות. הבנות יותר מגובשות, מקבלות את כולן וחברותיות. הבנים יותר מחולקים לקבוצות קטנות ויש גם כמה ילדים די בודדים.
איה שיתפה אותנו שלדעתה הדבר שחשוב ביותר לעבוד עליו בשלב זה, הוא הפן הרגשי והחברתי. יש צורך בנסיון למצא את המקום של השיתוף, ההזדהות וההדדיות גם דרך הלמידה מרחוק, כשכל אחד נמצא בבית שלו. הצורך עלה על מנת לגרום לילדים להיות יותר שותפים אחד לתחושות של השני ולרצות לשתף ברגשותיהם את חבריהם לכיתה.
בהקשר זה, אמקה איה שיש ילדים בכיתה שחווים קשיים שונים בתקופה זו של הקורונה, יש כאלה שנלחצים, יש ילדים שחווים חרדות, כאלה אדישים שלא מבינים כל כך מה לעשות עם עצמם ועוד. הלחץ והחרדות משפיעים מאד אחד על השני ועל האוירה בינהם.
האינטרקציה הישירה בינם לבין עצמם ובינם לבין המורה מאד חסרה.
המסגרת שיש למורה בתור מחנכת הכיתה, היא רבע שעה בכל פתיחה של יום ורבע שעה נוספת בכל סיכום של יום. דבר זה יוצר מסגרת וקביעות לילדים כשהם בעצם יודעים מה מחכה להם.
המטרה של איה זה להכניס בתור המסגרת הקצרה הזאת משהו רגשי, שייתן להם בסיס וידיעה שיש מסגרת ושהם לא הולכים לאיבוד, שיש מקום שאפשר לדבר בו על רגשות ועל אופן ההתמודדות שלהם עם המצב.

# data[].attributes.body
זהו השלב הראשון במיזם, השלב בו היזמים מתחברים לסביבה , מנסים להרגיש ולהבין דרכה מה הצורך שעולה ובמה הם יכולים לסייע.
אנחנו תחילה הרכבנו שאלות לראיון עם המורה, שאלות שלדעתנו יובילו לשיח והבנת אופי הכיתה וצרכיה. יצרנו קשר עם המורה נעה, שוחננו איתה וגילינו שהקושי שלה עם הכיתה מתבטא בפן החברתי בעיקר. גילינו כיתה שנכנסה כעת לחטיבת הביניים מבתי ספר יסודיים שונים ולכן לא מספיק מכירים אחד את השני , מה גם שהאינטראקציה דרך הזום לא מקלה בעניין זה . שורה תחתונה, הכיתה צריכה גיבוש והיכרות.

# data[].attributes.body
בשלב השני של המיזם, על היזמים להציע רעיונות מתאימים לבעיה, רעיונות שימלאו את הצרכים .
הרעיונות שהעלנו כדי לחבר בין תלמידי הכיתה, שהאחד יכיר טוב יותר את השני, וכדי ליצור ערבות הדדית ושיתוף פעולה בין התלמידים , שותפות שחשובה בעיקר בתקופה זו. הרעיונות הם:

1. משחק KAHOOT- במשחק עולות שאלות אמריקאיות , כל שאלה מתמקדת בתלמיד או תלמידה אחרים, השאלות יהיו שאלות היכרות למשל:
- מה התחביב של רוני? לרקוד, לשיר, לשחק כדורסל או לטייל בארץ.
- מאיזה בית ספר יסודי הגיעה מיכל?
מעלות, נחשונים, ישורון , רמז.
-  מה המאכל האהוב על שירן?
פיצה, גלידה, המבורגר או שניצל של אמא.
* הערה: המורה תידרש לכתוב את השאלות כמו גם לדעת מהן התשובות הנכונות. לשם כך, עליה להעביר מבעוד מועד בין תלמידי הכיתה שאלון ולאחר שתקבל את התשובות מכל התלמידים עליה לחבר את המשחק.

2. סרטוני FLIPGRID -
כל תלמיד יידרש לצלם סרטון בו הוא מספר שני סיפורים קצרים על עצמו,אחד מהם יהיה סיפור אמיתי והשני יהיה שקר. על התלמידים לצפות גם בכל הסרטונים של חברי הכיתה ולהגיב בסרטון מהו לדעתם הסיפור האמיתי ומהו השקר.

3. שיעור זום עם משחקי היכרות-
גלגל שאלות-
על הצג במחשב מסתובב גלגל מזלות שמורכב משאלות שונות וכל תלמיד שהמורה בוחרת צריך לענות על השאלה שיצאה לו בגלגל למשל:
- לאן היה הטיול האחרון שיצאת אליו
-מהו הספר האחרון שקראת
-מה את עושה כדי להירדם
- כמה אחים ישלך
- מה השיעור שאתה הכי אוהב
- תאר את עצמך בשלושה מילים
הרוח נושבת-
"כל מי שאוהב את החורף עליו לשים מסיכה על האף והפה"
"כל מי שלובש פיג'מה עליו להביא דובי או בובה"
" כל מי שהגיע מבית ספר ישורון עליו להביא מחברת,
4. שבוע גמד וענק-
בתחילת השבוע כל תלמיד מקבל באופן אקראי פתק עם שם של תלמיד אחר , השם שקיבל הוא הענק של אותו תלמיד, הכוונה היא שעליו, בתור גמד, להפתיע ולשמח את הענק שלו במשך כל ימות השבוע בכל מיני רעיונות יצירתיים התואמים את התקופה. כל זה בעוד הוא צריך לשמור על זהותו בסוד. למשל:
- לשלוח מתנה בדואר
- להעביר דרך מכר ממשותף משהו מתוק
- לשלוח הודעות מעודדות בדרך סמויה
- להשאיר לו מחוץ לדלת הבית הפתעה
- לשלוח לו בדיחות יום יומיות
בסוף השבוע, הגמדים מגלים את זהותם והענקים מודים להם על שבוע מעודד ומפנק.

# data[].attributes.body
בשלב השני של המיזם התחלנו לחשוב על רעיונות שונים שיענו על הצורך הרגשי והחברתי של הכיתה. ניסינו להעלות פתרונות לבעיה ולבנות תוכנית עבודה.
הרעיונות שהועלו:

1. הילדים ידעו שבכל רבע שעה של תחילת יום כל אחד מהם צריך לשתף במשפט אחד משהו טוב ומשהו לא טוב שהיה לו במהלך השבוע או במהלך היום הקודם.

2. פעילות של ענן מילים עם שאלות- הילדים צריכים להיכנס לקישור שבו הם עונים על שאלה אחת שמדברת על מה שהם מרגישים, לדוג', מה מטעין אותי ונותן לי כח בתקופת הקורונה? (להגביל תשובה עד שתי מילים).
בצורה כזו הילדים יוכלו לראות מה רוב הכיתה מרגישה ולהבין שהם לא לבד בתחושות שלהם.

3. בפעילות זו כל ילד מתבקש להביא שני חפצים בבית, אחד קשה ואחד רך, ושואלים את הילדים שאלות כמו- "האם קל להיות בבית כל היום?".
מי שחושב שזה קל מרים את החפץ הרך, מי שחושב שזה קשה מרים את החפץ הקשה.
בכל פעם ילד אחר יענה וישתף למה הוא מרגיש איך שהוא בחר..

4. אחת מאיתנו מתחפשת לקורונה והילדים שואלים אותה שאלות, משתפים אותה למה היא מפריעה להם, מה הם יעשו כשהיא תלך וכו'..

5. משחק "התחברתי". הילדים מביאים מראש חפץ מסוים שיש לכולם בבית. נשאל את הילדים שאלות על עצמם, על מה שהם היו רוצים לעשות ועל מה שהם מרגישים. השאלות יהיו כתובות על כרטיסיות.
לאחר שילד משתף בתשובה שלו, ילד אחר שמתחבר ומזדהה לתשובה הזו, מרים את החפץ ועונה על השאלה הבאה. בצורה כזו נוצרת התחברות והזדהות עם רגשות האחר.

6. מדיטציה- לשים לילדים סרטון מרגיע שעובד על נשימות ורוגע. המטרה היא לגרום להם לשחרר קצת לחצים וחרדות.

7. פעילות שיתוף ברגשות בעזרת תנועה. כל אחד מהילדים ישתף בתנועה המבטאת את מה שהוא מרגיש באותו רגע.

# data[].attributes.body
על מנת לענות על הצורך הרגשי והחברתי הקיים בכיתה בחרנו להתמקד בפעילות שתגרום לילדים לדבר על עצמם ולשתף ברגשותיהם. כמו כן, הוספנו תוכן המעודד מקום של הזדהות והרגשה שהם לא לבד.
הפעילות תעשה ברבע שעה של תחילת היום, רבע שעה של פתיחה קבועה עם מחנכת הכיתה.
בפעילות הראשונה אחת מאיתנו תתחפש לווירוס הקורונה (כתר של קורונה, ידיים כמו של חיידק וכו'). נבקש מהילדים לשתף בדבר אחד שהיו רוצים לשאול או להגיד לקורונה. במקרה שיהיה צורך למקד אותם יותר, נשאל שאלות כמו במה הקורונה תרמה לך, במה היא מפריע לך, ועוד..
הילדים ידברו בסבב כשלכל אחד תינתן אפשרות לדבר ולשאול שאלות.
בפעילות השניה נשחק במשחק "התחברתי". הילדים יביאו איתם מסכות ואנו נתחיל להציג בפני הילדים מצגת עם שאלות ונשאל את אחד הילדים שאלה. לדוג', "מה נותן לי כח בסגר?", "איפה הייתי רוצה להיות עכשיו?", "משהו שאני אוהב לאכול כשאני בבית," ועוד.
הילד יענה תשובה וכל הילדים שירגישו שהם מתחברים ומזדהים עם התשובה של אותו ילד ישימו על עצמם את המסיכה. בצורה כזו ניצור בכיתה תחושה של שיתוף, הזדהות והדדיות. לאחר מכן אנו נמשיך להוביל את המשחק ונשאל את אחד הילדים שהתחבר לדבריו של הילד, את השאלה הבאה.
הפעילות האחרונה כוללת גם כן סבב בין הילדים כשכל ילד עושה תנועה שמבטאת את מה שהוא מרגיש באותו רגע. לדוג', לייק- שמח, להוציא לשון- עייף, וכדומה.

# data[].attributes.body
בשלב הזה היזמים בוחרים את אחד מהפתרונות שהציעו בשלב הקודם. הפתרון שעונה על צרכיי הקהילה בצורה הטובה ביותר ותואם את אופייה. הפרויקט יוצא לפועל.
קראנו למיזם שלנו "נעים להכיר" וחילקנו אותו לשני שלבים.
בשלב הראשון, חיברנו שאלון היכרות דרך הגוגל, שאלון שיספק לנו כמה שיותר ידע חיוני על תלמידי הכיתה, ידע שיקדם אותנו לקראת השלב הבא.
הקישור: https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSc-wl9PjVWJjgX5xYCy_YKhMUnMRfG6NsLUbA3k9FQy5wBXEw/viewform?usp=sf_link

בשלב השני, לאחר שאספנו את המידע האישי על התלמידים עם שאלות כמו : מה התחביב שלך \ מה המאכל האהוב עליך ועוד..
התחלנו להרכיב משחק KAHOOT, משחק בו מוצגת שאלה אחת אמריקאית ולה 4 תשובות אפשריות אך רק אחת נכונה. עלינו לבחון היטב את השאלות שנחבר ולוודא שכל תלמיד שענה על השאלון ששלחנו ירגיש שהתייחסנו אליו ולתשובות שלו
שאלות לדוגמה:
מי מבין התלמידים הבאים היה דוגמן כשהיה צעיר? רוני , דני, יוסי , חנה
מה רוב הכיתה מעדיפה? ים בריכה אך אחד מהם או שניהם.

ברגע שהמשחק מוכן נותר רק לפתוח שיחת זום עם כל הכיתה, לפתוח בנושא הפעילות ובחשיבות של הצורך להכיר אחד את השניה כדי ליצור קירבה, קשרים חדשים, שותפות, עבודת צוות וערבות הדדית בכיתה החדשה שנכנסתם אליה.

בסוף המשחק אפשר לדון עם הכיתה , אלו דברים חדשים גיליתם על חברכם לכיתה? האם מצאתם מכנה משותף עם תלמיד אחד או יותר? האם הייתם רוצים להכיר עוד? מה עוד הייתם רוצים לדעת ..

.

# data[].attributes.body
על מנת להעביר הלאה את הפעילות, החלטנו לשתף אותה בקבוצת הפייסבוק "מורות משקיעות".
נכין מצגת ממוקדת של מהלך הפעילות ונשתף אותה.
נשתף שם שפעילות זו יכולה להתאים למגוון רחב של גילאים וסגנונות לימוד כיוון שהיא קצרה וממוקדת. מורות יכולות לעשות שימוש בפעילות זו כדי לפתוח כל בוקר במרחב שיתופי ובכך ליצור שיתופיות והדדיות בין הילדים. בנוסף לכך, משום שהפעילות קצרה ניתן להעביר אותה כל בוקר וכך נוצרת לילדים קביעות ויציבות.

# data[].attributes.body
לאחר שהפעילות עבדה יפה עם הכיתה ושיפרה את רמת ההיכרות בניהם שזהו שלב מקדים לשיפור הערבות בניהם ותחושת האחריות איש לרעהו בכיתה.
אנו רוצות להעביר את המיזם הלאה לעוד כיתות בעיקר בגילאים האלה ובעיקר בתקופה זו שהמדיה היא הדרך היחידה ליצור קשרים כרגע. חשוב לנו שמורות יבינו שישנם פתרונות יצירתיים רבים שלא דורשים מאמץ רב ובכוחם לעזור לאווירה המאוחדת בכיתה למרות המצב ההזוי איתו אנו מתמודדים.
לכן, העלנו את הרעיון שלנו למספר קבוצות וואצאפ ופייסבוק כמו קבוצה למורות היוצאות ממכלת תלפיות, קבוצת הפייסבוק "מורות משקיעות" ואפילו חשבנו לשתף את הפעילות באתר של מכללת תלפיות כך כל מרצה , תלמידה, מורה לעתיד או מורה בהווה תוכל להנות .