# data[].attributes.headline
Mivel csökkenthetjük a műanyag használatát? Mivel váltható ki a műanyag?

# data[].attributes.subject
Mivel csökkenthetjük a műanyag használatát? Mivel váltható ki a műanyag?

# data[].attributes.body
A világ műanyagéhsége nem csillapodik. A PET-palackok és nejlonzacskók kétségkívül kedvező megoldást jelentenek a cégeknek,. Mindezért viszont bolygónk, az élővilág és mi magunk is igen nagy árat fizetünk. A műanyag teljes életciklusa során szennyez. Árt az egészségünknek és a fokozódó klímavészhelyzetben a műanyag pedig csak olaj a tűzre. A műanyagtermelés globális szinten egyre csak nő, és az egyszer használatos műanyagok okozta probléma még az óceánokban úszó PET-palackok kérdésén is túlmutat. A hulladék egyrészt szennyezi valamelyik környezeti elemet, ezáltal nagy népességet érint, és a hatása sok esetben időben elhúzódó. Másrészt a hulladék egyes alkotórészei beépülnek a növényi és állati szervezetekbe, és a táplálkozási láncon keresztül végső soron az embert károsítja. Már a 20. században is fellelhetőek voltak olyan eszközök, amelyek eldobható anyagokból készültek a környezet védelmének érdekében. Azonban ezek a termékek se csökkentették számottevően a műanyag használatát. Rengeteg olyan dolgot tehetünk a Földünkért és a kevesebb műanyag használatáért, ami bár nem tűnik nagy dolognak, de igenis is számít. Ilyen például az, hogy ne használjunk műanyag szatyrokat, ne vegyük meg őket a boltban, hanem otthonról vigyünk magukkal, például vászonszatyrot. Töltsük újra a vizes palackunkat csapvízzel és minden ételhez, amihez víz kell, csapvizet használjunk, ne ásványvizet vásároljunk minden alkalommal egy új műanyag palackban. A maradék ételt mindig üvegben tároljuk otthon. Kerüljük a gyorséttermeket, hiszen rengeteg műanyagot használnak a csomagolás miatt, de ha mégis elkerülhetetlen, hogy ott együnk, ne dobjuk ki a műanyagot hanem próbáljuk meg újrahasznosítani.

# data[].attributes.body
Üvegben lehet tárolni élelmiszereket, például befőtteket, savanyúságokat, és üdítőitalokat, és veszélyes anyagokat, például savakat, vegyszereket. Az üveg többnyire átlátszó, szobahőmérsékleten szilárd anyag. Az üveget általában kvarchomokból, nátrium-karbonátból, kálium-karbonátból, alumínium-oxidból, mészkőből, dolomitból, és törtüvegből olvasztással állítják elő. Az olvadt üveget többek között formába is lehet önteni, és fúvópipával is lehet alakítani. További üvegmegmunkáló technika az élfénycsiszolás, fazettázás, mikrofazettázás, szögbecsiszolás, gravírozás, kagylócsiszolás, furatozás, hőszigetelés, és savmaratás. Ezt az eszközt az i. e. 1. században találták fel, és alakja, méretei nagyjából változatlanok maradtak az idők során. Az üveget fém nanorészecskék hozzáadásával színezni is lehet, ehhez legtöbbször ezüstöt és aranyat használnak. Alapanyagaik szerint az üveg lehet nátronüveg, káliüveg, kristályüveg, boroszilikát üveg, aluminoszilikát üveg, kvarcüveg, és vízüveg.

# data[].attributes.body
Valóban lebomló, 100%-ban komposztálható csomagolások:

Papír termékek

Papír termékek biológialiag lebomló polimer bevonattal

Cukornádrost termékek

Bio kompozit termékek, pl. PLA (politejsav) + búzakorpa

Biopolimer dobozok, pl. PLA (politejsav)
természetes polimerek (pl. keményítő, cellulóz, lignin), amelyek mind lebomlanak
biológiailag lebontható műanyagok, biopolimerek, amelyeket természetesen előforduló mikroorganizmusok, azaz baktériumok vagy gombák bontanak le, tehát be lehet őket dobni a háztartási szerves hulladéktárolóba, komposztálóba. Ezen termékek hozzák a megszokott műanyagok praktikus tulajdonságait, de kőolajszármazékok helyett növényi alapanyagokból készülnek. A gyártásuk kevésbé terheli meg a környezetet, és gyorsabban is bomlanak le, mint a hagyományos műanyagok, viszont ma még jóval drágább az előállításuk, ezért nehezebben is terjednek el.

# data[].attributes.headline
Miért fontos és mi az a fenntartható csomagolás

# data[].attributes.subject
Miért fontos és mi az a fenntartható csomagolás

# data[].attributes.body
Hogy mi mindenre jó a csomagolás? Amellett, hogy egyben tartja az élelmiszert, védi a környezet hatásaitól, és fordítva, hosszabb ideig eltarthatóvá teszi, ráadásul fontos, információkat hordoz, valamint marketingcélokat is szolgál. Különböző csomagoló anyagok vannak: szintetikus úton előállított műanyagok, természetes alapú műanyagok, kombinált csomagolóanyagok, mélyhúzásra alkalmas fóliák, papír alapú csomagolóanyagok, textil alapú csomagolóanyagok. A „fenntartható csomagolás” kifejezésnek számos lehetséges értelmezése van. Lehet, hogy:

újrahasznosított anyagokból készült csomagolás

egyszeri anyagcsomagolás, amely könnyen újrahasznosítható

a lehető legkevesebb anyag felhasználásával készült csomagolás

a csomagolás, amely arra ösztönzi a címzettet, hogy újra használja

olyan csomagolás, amely átalakítható valami mássá

A csomagolás legnagyobb problémája az, hogy amint a fogyasztó befejezi a termék használatát, rendszerint hulladékká válik. Ezért az intelligens csomagolás szakértői az újrahasznosításra létrehozására összpontosítanak. Azáltal, hogy a meglévő csomagolást könnyebben újrahasznosíthatóvá teszik – és az új csomagolásban egyre több újrahasznosított anyagot használnak fel – a vállalatok segíthetnek, hogy az anyagok hosszabb ideig maradjanak az értékláncban.

# data[].attributes.body
A víz, a levegő és a talaj természetes öntisztulása során hosszú időn át „feldolgozta” az odakerült hulladékot anélkül, hogy az közvetlenül vagy a különböző kölcsönhatások során keletkező bomlás- vagy szintézistermékeik a növényekre, az állatokra, és rajtuk keresztül közvetlenül vagy közvetve az emberre károsan hatottak volna. Az elmúlt évtizedekben bekövetkezett változások hatására az ember és környezete közötti harmonikus kapcsolat megbomlott. Az emberi tevékenység egyre nagyobb mértékben alakítja át a természetből kitermelt anyagokat, a természetes anyagoktól eltérő összetételű termékeket állít elő. Ezek következtében a hulladék - vagy nem alkalmas arra, hogy bekapcsolódjék a természetes körfolyamatokba - vagy ha bekapcsolódik, akkor zavarokat okozhat olyan mértékben, hogy hatását a természetes körfolyamatok már nem képesek ellensúlyozni - közvetlenül vagy közvetve a természet elemein keresztül veszélyezteti magát az embert is. Néhány anyagnak megdöbbentően hosszú a lebomlási ideje pl.:
Papír táska (papírszatyor): 1 hónap
Tejes doboz: 5 év
Ónozott acél konzervdoboz: 50 év
Alumínium konzervdoboz: 200-500 év
Műanyag palack: 450 év
Műanyag szatyrok: 200-1000 év

# data[].attributes.body
https://www.erdekesvilag.hu/mennyi-ido-alatt-bomlanak-le-az-altalunk-hasznalt-anyagok-a-kornyezetben/
https://www.greenpeace.org/hungary/blog/5828/a-muanyag-karos-hatasai-melyekbe-sokszor-bele-sem-gondolunk/
https://hulladek.blog.hu/2012/12/29/a_hulladek_karos_kornyezeti_hatasa
https://boxagain.hu/kisokos
https://blog.dssmith.com/hu/miert-legyen-a-fenntarthato-csomagolas-elsoszamu-prioritas
https://hulladekmentes.hu/2017/08/18/30-egyszeru-tipp-hogyan-csokkentsd-muanyagok-mennyiseget-es-utanpotlasat-mindennapok-soran/
https://hu.m.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cveg?fbclid=IwAR1d8vDhUqXQONmC3Bo17NPN0ylMV2Xzf6NyvhzJ1UXQPVmTMH0l3mog7Ww

# data[].attributes.body
A műanyag már előállítása, sőt az ehhez használt alapanyag kitermelése során káros hatással van mind a környezetre, mind pedig az emberi egészségre. Elég csak abba belegondolni, hogy a hagyományos műanyag alapanyaga a kőolaj. A műanyag legyártása légszennyezéssel jár, mely az előállító üzemek környékén élő közösségek egészségére rendkívül káros hatással van. Az Egyesült Államokban etánból is készítenek műanyagot. Tanulmányok bizonyítják az eljárás rendkívül súlyos egészségkárosító hatását: a közelben élő várandós anyák körében magasabb a kockázata a koraszülésnek, valamint a technika alkalmazása során a szennyező anyagok sokszor a környék ivóvízforrásaiba is bekerülnek. A műanyagokból káros anyagok oldódnak ki, amik az ebbe csomagolt élelmiszer vagy ital fogyasztása során a szervezetünkbe kerülnek. A műanyaghoz adott vegyületek közül némelyik már kis dózisban kockázatot jelent az emberi egészségre, roncsolják a hormonrendszert és vannak közöttük rákkockázatú anyagok is. Ezek a vegyületek egyébként többek között a műanyag tartósságáért, rugalmasságáért és színéért felelnek. A legrosszabb helyzetben a fejletlen országok vannak, ahol még egyáltalán nincsenek felkészülve a hulladékok kezelésére.

# data[].attributes.headline
A hulladékok káros hatásai a természetben 

# data[].attributes.subject
A hulladékok káros hatásai a természetben 

# data[].attributes.body
A legyártott műanyag legnagyobb része fosszilis tüzelőanyagból készül, ebből adódóan a műanyaghasználat hozzájárul a klímakrízishez is. Az anyag előállítása, használata és az ebből keletkező hulladék felszámolása jelentős mértékben felel az üvegházhatású gázok kibocsátásáért, amit ha nem fékezünk meg, nem fogjuk tudni 1,5 fok alatt tartani a globális felmelegedést. A műanyag előállítása ezen kívül rendkívül energiaigényes is. Amennyiben a műanyaggyártás ugyanilyen mértékben folytatódik, akkor 2050-re elérhetjük az évi 56 gigatonna CO₂ kibocsátást. A hulladékgazdálkodás szintén komoly karbonlábnyomot hagy maga után. Összehasonlítva például a hulladéklerakással vagy az újrahasznosítással, az égetés során szabadul fel a legtöbb üvegházhatású gáz – és az égetés, mint hulladékkezelési mód egyre elterjedtebbé válik. A talajvíz elszennyeződése homokos talajban gyorsabb, agyagos talajban lassúbb folyamat. A szennyező anyag átszivároghat a lerakóhely mellett a fúrt ivóvízkutakba és évtizedekig is szennyezheti a vizet. A felszíni vizek elsősorban a csapadékvíztől szennyeződnek, bár azt a szennyezett talajvizek is okozhatják. A hulladék veszélyes alkotórészeinek kioldódását, kilúgozódását, kihajtását, párolgását stb. a fizikai é a kémiai körülmények befolyásolják. A veszélyes anyag vízoldhatósága elősegíti a kioldódását.