# data[].attributes.headline
תמונה המציגה

# data[].attributes.body
תמונה המציגה תעמולת גיוס, המחזקת את האוכלוסייה והלוחמים ומערערת את כוחו של האוייב.

# data[].attributes.headline
מפה מציגה את

# data[].attributes.body
מפה מציגה את אזור התקיפה של הצוללות  הגרמניות, סביב בריטניה.

# data[].attributes.headline
סרטון המציג 

# data[].attributes.body
סרטון המציג את השינוי במצבן של הנשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sustaining Total War - Women in World War One I THE GREAT WAR

# data[].attributes.headline
תמונה המציגה

# data[].attributes.body
תמונה המציגה את השינוי במעמד האישה.

# data[].attributes.headline
מאפיין פסיכו

# data[].attributes.body
מאפיין פסיכולוגי (שימוש בתעמולה) –

כלפי פנים- לחזק ולעודד את מורל האוכלוסייה בעורף ובחזית ולהצדיק את מטרות המלחמה.

כלפי האויב – לשבור  את מורל האויב (באמצעות הטלת כרוזים ממטוסים) ולתת להם  להאמין כי ארצם הפסידה.

כלפי מדיניות ניטרליות – לזכות באהדת מדינות אלה במטרה לעודד אותן להצטרף למלחמה.

# data[].attributes.headline
מאפיין פוליט

# data[].attributes.body
מאפיין פוליטי וחברתי  המלחמה פגעה באצולה באירופה והעלתה את מעמד הפועלים אשר תרם רבות למאמץ המלחמתי בעבודה בבתי החרושת. הדבר גרם לחיזוק השפעת ההמונים והעלה את כוחם של הגורמים הדמוקרטיים.

המלחמה תרמה לחיזוק מעמדה של האישה. הנשים קיבלו שיוויון פוליטי וזכות בחירה, כמו כן הותרה השתלבותה בתפקידים חיוניים בעורף, בזמן מלחמה.

# data[].attributes.headline
מאפיין כלכלי

# data[].attributes.body
מאפיין כלכלי:
במטרה לעודד תוצרת מקומית, הוטל מכס גבוה. המדינות התקשו לעבור ממשק מלחמתי למשק אזרחי.

# data[].attributes.headline
  מאפיין צבא

# data[].attributes.body
מאפיין צבאי:

מלחמת חפירות בין הגרמנים לצרפתים. המלחמה התנהלה ללא תזוזה, עם נשק כבד. למלחמה זו לא הייתה הכרעה צבאית, מלחמה אכזרית בה נהרגו ונפצעו מיליוני אנשים.

מלחמת צוללות בין הגרמנים לבריטים. הבריטים הפעילו מצור ימי, במטרה למנוע אספקת  מזון ותחמושת צבאית, לגרמנים שנלחמו בשתי חזיתות. כתוצאה מכך הכריזו הגרמנים על "מלחמת צוללות כוללות" – במטרה לפגוע בכל אוניה (גם אם אינה אוניית מלחמה).

מלחמה זו גרמה נזק לאוניות בריטיות והכניסה את  ארה"ב למלחמה.
בחרתי בתמונה המציגה התחפרות של חיילים הלוחמים החפירות, לפני הסתרעות לקרב.

# data[].attributes.headline
גורם חמישי: רצח 

# data[].attributes.subject
גורם חמישי: רצח 

# data[].attributes.body
ממשלת אוסטריה ראתה בסרביה, אחראית לרצח יורש העצר האוסטרו- הונגרי והכריזה עליה מלחמה. רוסיה בעלת בריתה של סרביה, התגייסה למלחמה. מערכת הבריתות באירופה החלה לפעול.
בחרתי איור המציג את הרצח של יורש העצר האוסטרו-הונגרי, בעת ביקורו בעיר סרייבו בבוסניה.

# data[].attributes.headline
גורם שלישי: המרוץ האימפריאליאסטי

# data[].attributes.subject
גורם שלישי: המרוץ האימפריאליאסטי

# data[].attributes.body
השתלטות של מדינות אירופה על שטחים באפריקה ומזרח אסיה, יצרה מתיחויות רבות .
בחרתי בקריקטורה המציגה את השתלטות מדינות אירופה על אפריקה.

# data[].attributes.headline
גורם רביעי: מרוץ החימוש

# data[].attributes.subject
גורם רביעי: מרוץ החימוש

# data[].attributes.body
בעקבות המשברים ותחושת החשדנות ההדדית, כל מעצמה באירופה, האמינה ביכולתה לנצח במלחמה ופעלה בהתאם (הגדלת תקציבי הביטחון, הגדלה וחיזוק את הצבא, הצטיידות בנשק חדיש ופיתוח תכניות מלחמה).
בחרתי בתמונה המציגה את אחד (טנק) מהכלים המתקדמים שהשתמשו בהם  במירוץ החימוש.

# data[].attributes.headline
גורם שני: מאבקים לאומיים

# data[].attributes.subject
גורם שני: מאבקים לאומיים

# data[].attributes.body
ההתפוררות של האימפריה העותומאנית, טיפחה בקרב עמי הבלקן את השאיפה לעצמאות וגרמה לסכסוכים ביניהם ובין מעצמות באירופה - רוסיה ואוסטרו-הונגריה (שרצו לשלוט גם).
בחרתי בתמונה המציגה את אזור הבלקן.

# data[].attributes.headline
גורם ראשון:בריתות

# data[].attributes.subject
גורם ראשון:בריתות

# data[].attributes.body
מאזן הכוחות באירופה התערער לאחר הקמתה של גרמניה המאוחדת בשנת 1871.
על מנת למנוע את האפשרות שגרמניה תלחם בשתי חזיתות (צרפת במערב ורוסיה במזרח).
1.  בשנת 1879, יזם ביסמרק  "ברית צבאית" - בין גרמניה לאוסטרו-הונגריה. בה המדינות הסכימו לעזור זו לזו, במידה ויותקפו ע"י רוסיה.
2. בשנת 1882 - הצטרפה איטליה לברית ההסכמה עם המדינות. ברית זו נקראה: "הברית המשולשת".
3. ב-1893 רוסיה חתמה על הסכם צבאי עם צרפת.
4. ב-1904 נחתם הסכם מדיני בין בריטניה לצרפת הנקרא "ההסכמה הלבבית".
5. ב-1907 בריטניה צרפת ורוסיה חתמו על "ההסכמה המשולשת".
בחרתי בתמונה זו כיוון שהיא מדגימה את "ההסכמה המשולשת" בצבע האדום ואת "הברית המשולשת" בצבע האפור.