# data[].attributes.headline
נדודים במדבר

# data[].attributes.subject
נדודים במדבר

# data[].attributes.body
שבטים שמיים נוודים/חצי נוודים נודדים ברחבי המדבר בעקבות משבר סוף תקופת הברונזה. תיעוד ארכיאולוגי נמצא גם במצרים, שם שבטים אלו נקראים "שסו", וגם במרחב שבין צפון ערב (דרום מדינת ירדן של היום) ועד לסיני.

# data[].attributes.headline
סוף תקופת הברונזה (1200 לפנה"ס בערך)

# data[].attributes.subject
סוף תקופת הברונזה (1200 לפנה"ס בערך)

# data[].attributes.headline
המאות ה-12-11 לפנה"ס - תקופת האבות/השופטים

# data[].attributes.subject
המאות ה-12-11 לפנה"ס - תקופת האבות/השופטים

# data[].attributes.headline
1000 לפנה"ס - דוד המלך

# data[].attributes.subject
1000 לפנה"ס - דוד המלך

# data[].attributes.headline
המאה ה-8 - עליית הנבואה הקלאסית

# data[].attributes.subject
המאה ה-8 - עליית הנבואה הקלאסית

# data[].attributes.headline
721 לפנה"ס - חורבן ממלכת ישראל

# data[].attributes.subject
721 לפנה"ס - חורבן ממלכת ישראל

# data[].attributes.headline
622 - ברית ספר דברים/רפורמות יאשיהו

# data[].attributes.subject
622 - ברית ספר דברים/רפורמות יאשיהו

# data[].attributes.headline
586 לפנה"ס- חורבן בית ראשון

# data[].attributes.subject
586 לפנה"ס- חורבן בית ראשון

# data[].attributes.headline
538 לפנה"ס- הצהרת כורש ותחילתה של שיבת ציון

# data[].attributes.subject
538 לפנה"ס- הצהרת כורש ותחילתה של שיבת ציון

# data[].attributes.body
בתחילתה של תקופת האימפריה האחמנית (מאות 4-6 לפנה"ס) הצהיר כורש כי מעתה יוכלו היהודים לשוב לארץ ישראל ולבנות את מקדשם. הצהרה זו הייתה כנראה חלק ממדיניות כוללת שלו של מתן רשות לחזרת עמים שהבבלים הגלו לארצותיהם. המניעים כנראה היו שליבו של סובלנות דתית פוליתאיסטית, יחד עם רצון לחזק את הפריפריה עם עמים נאמנים.

# data[].attributes.headline
516 לפנה"ס – תחילת תקופת הבית השני

# data[].attributes.subject
516 לפנה"ס – תחילת תקופת הבית השני

# data[].attributes.body
ייסוד בית המקדש השני על ידי שבי ציון (יהודים שחוזרים מבבל לירושלים) ובראשם זרובבל בן שאלתיאל ובתמיכתו של דריווש מלך פרס.

# data[].attributes.headline
מאות 4-6 לפנה"ס - תקופת שלטון האימפריה הפרסית בישראל

# data[].attributes.subject
מאות 4-6 לפנה"ס - תקופת שלטון האימפריה הפרסית בישראל

# data[].attributes.body
בין השנים 539-332 לפנה"ס שלטה בארץ ישראל האימפריה הפרסית ושלוחתה פחוות יהודה ובארמית  "יהוד מדינתא". בתקופה זו נבנה ביהמ"ק השני, והתגבשה (בעיקר בתקופתם של עזרא ונחמיה) בעם היהודי בידול אתני מהעמים הסובבים אותו, וכן התגבשה "הדת הסקריפטורלית" - האופן בו הדת היהודית מקדשת טקסטים ואת המילה הכתובה, ולא רק את הפולחן הקורבני. באותה תקופה מתחילה אסיפת כתבי הקודש - התורה ולאחר מכן הנביאים, ומתחילה פרשנות של הכתבים הנחשבים למקודשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
מטבע יהוד מדינתא

# data[].attributes.headline
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.subject
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.body
במהלך התקופה הפרסית כנראה מתגבשים כמה היבטים בזהות יהודית שאנחנו רואים עד היום:
1. "זרע קודש"/זהות אתנית - האמונה שמרכיב בסיסי/הכרחי/מספיק בזהות יהודית או ההולדה למשפחה יהודית.
2. גיור - תגובת הנגד לאמונה זו הוא התגבשות תהליך הגיור, שמסגרתו ניתן להצטרף לעם היהודי.
3. עם הספר - או לפחות דת הספר. לדת היהודית, לעומת דתות אחרות במזרח הקדום, יש בנוסף למרכיב הפולחו הקורבני בבית המקדש (מנהג נפוץ ברחבי האזור) גם פן טקסטואלי. ספרים ומגילות מסוימים נחשבים לקדושים, והמילים בהם נחשבות להוראות לחיים (מכאן השם "תורה"), ומצריכות פרשנות מחודשת.

# data[].attributes.headline
מאות 2-4 לפנה"ס- תקופת שלטון האימפריה ההלניסטית בישראל

# data[].attributes.subject
מאות 2-4 לפנה"ס- תקופת שלטון האימפריה ההלניסטית בישראל

# data[].attributes.body
בשנת 333 לפנה"ס, כובש אלכסנדר מוקדון את ארץ ישראל מידי ממלכת פרס.
תקופה זו נחלקת לשלושה תתי תקופות:
1. שלטון בית תלמי (301-200 לפנה"ס)
2. שלטון בית סלווקוס (200-142 לפנה"ס)
3. שלטון בית חשמונאי שמתחיל עם סיום מרד החשמונאים (שעליו נחגג חג החנוכה)
תקופה זו מאופיינת בחיכוך גובר והולך בין הרצון להיטמע (מי פחות ומי יותר) בתרבות ההליניסטית, לבין הרצון בבידול יהודי דתי/תרבותי.

# data[].attributes.headline
167-160 לפנה"ס מרד החשמונאים

# data[].attributes.subject
167-160 לפנה"ס מרד החשמונאים

# data[].attributes.headline
63 לפנה"ס- תחילת תקופת שלטון האימפריה הרומית בישראל

# data[].attributes.subject
63 לפנה"ס- תחילת תקופת שלטון האימפריה הרומית בישראל

# data[].attributes.headline
19 לפנה"ס- שיפוץ וחידוש בניין  בית המקדש השני על ידי הורדוס מלך יהודה

# data[].attributes.subject
19 לפנה"ס- שיפוץ וחידוש בניין  בית המקדש השני על ידי הורדוס מלך יהודה

# data[].attributes.headline
-4 (כנראה ובערך) לפני הספירה - הולדת ישו

# data[].attributes.subject
-4 (כנראה ובערך) לפני הספירה - הולדת ישו

# data[].attributes.headline
שנת 0 לספירה - תחילת הספריה הנוצרית 

# data[].attributes.subject
שנת 0 לספירה - תחילת הספריה הנוצרית 

# data[].attributes.headline
66-73 המרד הגדול

# data[].attributes.subject
66-73 המרד הגדול

# data[].attributes.headline
70 חורבן בית שני

# data[].attributes.subject
70 חורבן בית שני

# data[].attributes.body
בעקבות המרד הגדול הרומים מחריבים את בית המקדש ואת העיר ירושלים.
חורבן הבית מחייב את היהודים לחשוב מחדש על מהם מרכיבי הזהות והפרקטיקות של הזהות האתנית/דתית הזו, ללא בית מקדש כמרכז רוחני/לאומי/כלכלי.

# data[].attributes.headline
זהות יהודית - סיכום ביניים

# data[].attributes.subject
זהות יהודית - סיכום ביניים

# data[].attributes.body
עם חורבן הבית, היהדות מוצאת את עצמה מפולגת, משוסעת ובמשבר עמוק.
על פי כתבי יוספוס, ישנן שלוש סיעות המנסות להוביל את העם:
1. הצדוקים - מזוהים עם כהני ירושלים. אליטה שמרנית (מבחינת רצונה לשמר את כוחה) ובעלת ממון.
2. הפרושים - מעמד עממי יותר של חכמים וצדיקים. מנהיגים  חלקים נרחבים מהעם, ואוספים מסורות מקומיות המתפתחות בנוסף לתורה.
3. האיסיים - מזוהים היום (בעדינות וזהירות) עם כת קומראן. האיסיים הם כת מתבדלת מהעם, העסוקה בטהרה, לימוד והעתקת דברי  תורה וחיים סגפניים. יש באמונות שלהם כפי שהן מתוארות על יוספוס ופליני הזקן (היסטוריון רומי בערך באותה תקופה) דברים הדומים לצדוקים (דגש על טהרה והתורה שמזכיר מנהגיים כהניים) ודברים שנראה שהקדימו את הנוצרים (דגש על טבילה ואמונות אפוקליפטיות).
בנוסף לכך אנחנו יכולים להוסיף את הנצרות  המתפתחת.
כעת, עם בית המקדש החרב, היהדות תצטרך להמציא את עצמה מחדש.

# data[].attributes.headline
37- 100 לספירה - יוסף בן מתתיהו (יוספוס פלאווייוס)

# data[].attributes.subject
37- 100 לספירה - יוסף בן מתתיהו (יוספוס פלאווייוס)

# data[].attributes.body
היסטוריון סופר ומצביא יהודי בתקופת המרד הגדול,  במהלכו נפל בשבי הרומאים ביודפת, למרות זאת זכה באהדתם של קיסרי השושלת הפלאבית, שהעניקו לו אזרחות רומית ונחלת מגורים ברומא, שם חי במהלך המחצית השנייה של חייו. עם קבלתו את האזרחות הרומית על ידי  המלך טיטוס הפך שמו על שם פטרונו כנהוג ל"טיטוס פלאוויוס יוספוס".
ארבעת ספריו: "קדמוניות היהודים", "מלחמת היהודים", "חיי יוסף" ו"על קדמות היהודים נשתמרו לדורות בשלמותם.

# data[].attributes.headline
המאה הראשונה לספירה (משוער) - קנוניזאציה של התנ"ך

# data[].attributes.subject
המאה הראשונה לספירה (משוער) - קנוניזאציה של התנ"ך

# data[].attributes.body
כנראה כתגובה לחורבן הבית ולזרמים יהודיים שונים (כמו הנוצרים הראשונים), מגבשת הקבוצה השלטת המתגבשת - התנאים, את רשימת הספרים המקודשים הסופית.
התורה התקדשה כבר כנראה בתקופה הפרסית (400-600 שנים לפני), הנביאים אחריה, וכעת מתגבשת אסופת "הכתובים".

# data[].attributes.headline
70-100 לספירה- תחילת כתיבת הברית החדשה, ייסוד הדת הנוצרית כהמשך ישיר לזרם ביהדות

# data[].attributes.subject
70-100 לספירה- תחילת כתיבת הברית החדשה, ייסוד הדת הנוצרית כהמשך ישיר לזרם ביהדות

# data[].attributes.body
אל מול הקאנון היהודי מתגבש קאנון נוסף -  יהודי? נוצרי?
עיקר ההבדל:
1. האמונה בישו כמשיח כמובן.המגילות שנוספות לקאנון היהודי הן של "בשורות" של תלמידיו של ישו. פעמים רבות הן מספרות על חייו, מעשיו, דבריו והניסים שחולל.
2. עצם המוכנות להוסיף טקסטים נוספים לתנ"ך. היהודים מבקשים לעצור את התהליך של קאנוניזציה, ואילו הנוצרים ממשיכים ומוסיפים ספרים נוספים.
ישנם ספרים יהודים רבים שנכתבו קודם, בתקופת הבית השני, נכנסו לקאנון הנוצרי ורק כך נשתמרו.

# data[].attributes.headline
132-135 לספירה - מרד בר כוכבא

# data[].attributes.subject
132-135 לספירה - מרד בר כוכבא

# data[].attributes.body
שמעון בר כוכבא הוא המצביא שעמד בראש מרד היהודים באימפריה הרומית בימי הקיסר אדריאנוס. המרד הקרוי על שמו - מרד בר כוכבא. סופו של המרד, כמו גם סופו של בר כוכבא, היה מר. המרד דוכא באכזריות, ומאות אלפים נהרגו, ביניהם בר כוכבא.

# data[].attributes.headline
135-219 לספירה, ר' יהודה הנשיא

# data[].attributes.subject
135-219 לספירה, ר' יהודה הנשיא

# data[].attributes.body
על פי המסורת, ר' יהוה הנשיא היה תנא בדור החמישי, נשיא הסנהדרין (הגוף המחוקק של התנאים ויהודי הארץ באותה התקופה) ועורך המשנה, נצר למשפחת "הלל הזקן" וחותם תקופת התנאים.

# data[].attributes.headline
200 לספירה סיום תקופת המשנה

# data[].attributes.subject
200 לספירה סיום תקופת המשנה

# data[].attributes.body
תקופת המשנה נקראת גם תקופת התנאים. (תנא = חכם בתקופת המשנה). זו התקופה שבין חורבן הבית לחתימת המשנה.
בתקופה זו עולים לגדולה הפרושים - מעמד חברתי של חכמים שהיה קרוב יותר לעם ופחות אליטיסטי.
על פי הסברה, התנאים הם ממשיכי הפרושים, והם בסופו של דבר מגדירי המשך דרכה של היהדות אחרי חורבן הבית.
המשנה היא קובץ מצוות שעל פיהן, על פי התנאים, צריך אדם יהודי לנהוג. זהו הקובץ הקאנוני והיסודי של התורה שבעל פה.
התורה שבעל פה היא שורת חוקים הנוגעים לכל היבט בחייו של אדם ונוספים על חוקי התורה שבכתב. המהפכה של התנאים שאחרי חורבן הבית היא החלת חוקים אלו על כל היהודים באשר הם. עד היום, ההגדרה של יהודי דתי אורתודוקסי היא אדם הנוהג על פי חוקי ההלכה - כלומר על פי חוקי התורה שבעל פה כפי שהתפתחו ב-2000 השנים האחרונות.
המשנה היא חיבור הלכתי מקיף שנערך בעל פה על ידי ר 'יהודה הנשיא.

אחד ההביטים החשובים של היותה תורה שבעל פה, הוא ההתנגדות לכתוב ולהוסיף על הקאנון הכתוב (כמו הנוצרים, לדוגמה).

# data[].attributes.headline
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.subject
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.body
עם סוף תקופת המשנה, יותר ממאה שנים (פחות או יותר) לאחר חורבן הבית, אנחנו פוגשים זהות יהודית שונה מאד מזו של ימי בית שני, אך שמזהה את עצמה כהמשך ישיר שלה.
1. מעבר סמכות ומנהיגות מכהנים לחכמים - הכהנים, שהיו מנהיגי ההישוב היהודי בימי המקדש מאבדים ממעמדם, ונהיים חלק מהעם, עם כמה מצוות, זכויות וחובות הקשורות במוצאם ותו לא. את מקומם של כהנים, אנשי צבא ומנהיגים מדיניים כבר כוכבא מחליפה דמות החכם - האדם שיושב ולומד תורה שבעל פה. העיסוק הלמדני נהיה שאיפת הקיום היהודי, והחכמים המנהיגים.
2. מדת סקרפטוראלית לדת פרשנית אורלית - המקרא מתקדש, והוא מרכזי לזהות היהודית, אך יצירה חדשה נהיית אורלית - בעל פה. יצירה זו פעמים רבות מפרשת את דברי המקרא ומוסיפה להם.
3. עלייתם של התפילה ובתי הכנסת - במקום עבודת הקרבנות בבית המקדש. את צורת הפולחן המרכזית והממשית הזו מחליפה צורת פולחן אחרת - התפילה האישית והקהילתית, הנערכת בכל מקום או בבית כנסת (שגם הוא יכול להיות בכל מקום). בזמן שבתי כנסת ותפילות כנראה החלו להתמסד כבר בימי בית שני, מקומם החדש כמרכזי קהילות כנראה קורה רק בתקופה זו.
4. שקיעת ארץ ישראל כמרכז יהודי - ירושלים החרבה אינה יכולה להחזיק יותר את היישוב היהודי, והמרכז עובר ליישובים כמו יבנה, ציפורי וטבריה. אבל המרכזים יהודים החשובים מתגבשים מחוץ לארץ ישראל, בעיקר באלכסנדריה (שם פורחת פילוסופיה ויצירה יהודית המתכתבת עם התרבות היוונית/רומית) ובבל.

# data[].attributes.headline
שנת 350 (בערך) לספירה -כתיבת התלמוד הירושלמי

# data[].attributes.subject
שנת 350 (בערך) לספירה -כתיבת התלמוד הירושלמי

# data[].attributes.body
"התלמוד" הוא קובץ של לימוד של חכמים (שעכשיו נקראים אמוראים) את המשנה.
תלמוד זה חובר בארץ ישראל בטבריה, אך נקרא הירושלמי מחמת כבוד לעיר הקדושה.  לשונו עברית וארמית גלילית.
תפוצתו מוגבלת, ומסורת הלימוד שלו מצומצמת. שרד רק בעותק אחד שלם בכתב יד.
תלמוד זה נכתב כנראה מתוך מחשבה שאם לא ייכתב ייאבד, אך הוא חשוב הרבה פחות בתרבות היהודית.

# data[].attributes.body
- היה מגדולי האמוראים ומראשי הדור השישי של אמוראי בבל.
- היה מעורכי התלמוד הבבלי.
- עמד בראש ישיבת סורא במשך קרוב ל-60 שנה.
-  על פי מסורת נמצא קברו בהר שנאן אשר בגבול ישראל- לבנון.

# data[].attributes.headline
מאה 3-6 לספירה- התלמוד הבבלי

# data[].attributes.subject
מאה 3-6 לספירה- התלמוד הבבלי

# data[].attributes.body
נוצר בבבל, בין המאות, 3-6 לספירה

מדובר בחיבור העיקרי שמהווה עמוד התווך של הקודיקולום היהודי בכל הדורות לאחריו. עד היום זהו הטקסט העיקרי הנלמד בישיבות ברחבי העולם.
כמו התלמוד הירושלמי, זהו חיבור שתחילתו והעברתו בעל פה והוא עוסק בלימוד המשנה.

לשונו ארמית בבלית.

התפתח במסגרת מוסדות היררכיים, מאורגנים וברורים - הישיבות בבל, להן יש ראשים. לקהילות בבל ישנם מוסדות רשמיים נוספים כגון "ראש הגולה" "גאון" ו"נשיא".

# data[].attributes.headline
500 לספירה (בערך) - חתימת התלמוד הבבלי

# data[].attributes.subject
500 לספירה (בערך) - חתימת התלמוד הבבלי

# data[].attributes.body
חתימה בעל פה של התלמוד הבבלי.

# data[].attributes.headline
תחילת המאה ה-7 - עליית האיסלאם

# data[].attributes.subject
תחילת המאה ה-7 - עליית האיסלאם

# data[].attributes.headline
691 לספירה- בניית כיפת הסלע

# data[].attributes.subject
691 לספירה- בניית כיפת הסלע

# data[].attributes.body
החליף עבד אל-מלכ בונה את כיפת הסלע המוזהבת על חורבות בית המקדש.

# data[].attributes.headline
המאה ה-9 - התפצלות הזרם הקראי מהיהדות

# data[].attributes.subject
המאה ה-9 - התפצלות הזרם הקראי מהיהדות

# data[].attributes.body
הזרם הקראי הינו קהילה דתית אשר לא מקבלת את התורה שבעל פה ומצוותיה, אלא פועלת אך ורק על פי חוקי המקרא, שמצויים בתורה שבכתב.
במאה ה-9 קהילה זו היוותה, או לפחות נתפסה כאים אמיתי על היהדות הרבנית.

# data[].attributes.headline
המאה ה-9 עד המאה ה-13 - תור הזהב של יהודי ספרד

# data[].attributes.subject
המאה ה-9 עד המאה ה-13 - תור הזהב של יהודי ספרד

# data[].attributes.body
תור הזהב הוא כינויה של תקופת פריחה של הקהילה היהודית תחת השלטון המוסלמי בחצי האי האיברי (מקום מושבן של ספרד ופורטוגל  של ימינו). תקופה זו היא פרק חשוב ביצירה היהודית, בה פרחה השירה, ההגות והפרשנות.
בין הבולטים שבחכמי ספרד: ר' יהודה הלוי – פילוסוף ומשורר, ור' אברהם אבן עזרא, שהיה משורר ופרשן המקרא. שלמה אבן גבירול, הרמב"ם, הרמב"ן - כולם חלק מתור הזהב של ספרד, ושירתם, הגותם ויצירתם משפיעות על התרבות היהודית עד ימינו.

# data[].attributes.body
רבי שלמה יצחקי היה תלמיד חכם צרפתי נודע. הוא נחשב לגדולי מפרשי התנ"ך והתלמוד. הטביע חותם גדול על התרבות היהודית כפי שאנו מכירים אותה היום. בית המדרש של רש"י היה שונה מכל בית מדרש אחר הידוע לנו במרכזי היהדות באותה עת, הן מבחינת הפתיחות הגדולה (היה מוכן לקבל מסורות ומורשות פרשניות ממרכזים יהודים ברחבי העולם), והן מבחינת עידוד תלמידיו ליצירה, בין השאר של חכמים רבים שעסקו בכתיבה.

# data[].attributes.body
מסע הצלב הראשון היה מסע של לוחמים נוצרים לכיבוש חבל ארץ ישראל ובייחוד ירושלים מידי המוסלמים, אשר שלטו בישראל כבר מאות שנים.
במהלך מסעם טבחו הצלבנים ביהודים רבים וניסו לנצרם. יהודים רבים התנצרו, ורבים אחרים מתו על קידוש השם. ברבות הימים התפתח דיון סוער האם לקבל יהודים שהתנצרו חזרה לקהילה אם הם מביעים רצון לכך.
כאשר כבשו את ירושלים (1099) טבחו הצלבנים ברוב האוכלוסייה היהודית והמוסלמית שבה ובזזו את אוצרותיה.
עד היום מתועדים מסעות הצלב בצורת קינות שנאמרות על ידי יהודי אשכנז בתקופת הסליחות שבחודש אלול.

# data[].attributes.body
רבי משה בן מימון נולד בספרד, אך בעקבות רדיפות היהודים שם עבר עם משפחתו אל צפון אפריקה. מגדולי הפוסקים בכל הדורות ונחשב לגדול ההוגים בפילוסופיה בעולמה של היהדות המסורתית. בין יצירותיו של הרמב"ם- "משנה תורה" אשר מכיל בתוכו סיכום של כל חוקי התורה והמצוות, וספר פילוסופי בשם "מורה נבוכים".

# data[].attributes.headline
1290 - גירוש יהודי אנגליה

# data[].attributes.subject
1290 - גירוש יהודי אנגליה

# data[].attributes.body
התחולל על ידי המלך אדוארד השני. דוגמה אחת לגירושים רבים של קהילות יהודיות, שהתרחשו ברחבי מערב אירופה מן המאה ה-12 ולאורך ימי הביניים.
גירושים אלו פעמים רבות לוו בבזיזה ו/או הלאמה של רכוש היהודים.

# data[].attributes.headline
אנטישמיות בימי המגפה השחורה 1348-1349

# data[].attributes.subject
אנטישמיות בימי המגפה השחורה 1348-1349

# data[].attributes.body
במאה ה-14 התפשטה ברחבי אירופה מגפת הדבר, אשר כונתה המוות השחור. מגפה זו, שתחילתה כנראה במזרח הרחוק, הועצמה על ידי תנאיים סניטריים ירודים בערי אירופה. קרוב לשליש מאוכלוסית אירופה נמחקה במגפה, תופעה אשר הובילה לשינויים חברתיים וכלכליים נרחבים (ויש גם הטוענים לסוף ימי הביניים בסופו של דבר).
מנקודת המבט של יהודי אירופה, המגפה השחורה לוותה לא רק במוות מידי המגפה עצמה (למרות שישנם דיווחים כי המגפה פגעה פחות בקהילות היהודים, בשל חוקי הטהרה), אלא גם בגילוי אנטישמיות ואלימות, ייחוד בשנים 1348-9.
הגירת היהודים בעקבות גילוי אלימות אלו היוותה את הבסיס לקהילות היהודיות של מזרח אירופה, ובייחוד פולין - שם נהנו היהודים מהגנת המלך.

# data[].attributes.headline
1364: פולין מעניקה זכויות ליהודים

# data[].attributes.subject
1364: פולין מעניקה זכויות ליהודים

# data[].attributes.body
קזימיר הגדול, מלך פולין, מעניק זכויות ליהודים בממלכה. פולין הופכת למוקד הגירה מגרמניה ורוסיה, ובהדרגה למרכז התרבותי היהודי החשוב באירופה.

# data[].attributes.headline
זהות יהודית - סיכום ביניים

# data[].attributes.subject
זהות יהודית - סיכום ביניים

# data[].attributes.body
עם תום ימי הביניים, התרבות היהודית מגובשת סביב מערכת חוקי התורה שבעל פה, כאשר המרכזים התרבותיים החשובים ביותר שלה נדדו מהמזרח הקרוב (בבל, פרס, מצרים וארץ ישראל) אל מרכז אירופה (אשכנז) וספרד.
במהלך ימי הביניים מתפתחות שתי מסורות, תת-תרבויות יהודיות שאנו מכירים עד היום - היהדות האשכנזית והספרדית.
עיקר ההבדל בין שתי אלו הינו בשאלות של נוהג תפילה, סידורים והיחס להלכה ולאורחות חיים.
היהדות האשכנזית הינה למעשה הקהילות היהודיות שחיות תחת שלטון נוצרי, ושמרכז ההשפעה העיקרי שלהן נמצא באשכנז (איזור מערב גרמניה וצפון צרפת).
היהודת הספרדית היא הקהילות היהודיות שנמצאות תחת שלטון מוסלמי, ושמהרכז הרוחני שלהן נמצא בספרד.

# data[].attributes.headline
1492 ו-1495 - גירוש יהודי ספרד ופורטוגל

# data[].attributes.subject
1492 ו-1495 - גירוש יהודי ספרד ופורטוגל

# data[].attributes.body
לאחר השלמת תהליך הרקונקיסטה - כיבוש האי האיברי "מחדש" על ידי הנוצרים מידי השלטון המוסלמי, מגרשים מלכי ספרד ופורטוגל את היהודים משטחם, תחת איום מוות או התנצרות.
גירוש זה הוא החותם הסופי על ביטחון הולך ומתדרדר של יהודי חצי האי להתקיים תחת השלטון הנוצרי, ומהווה נקודת שבר בהיסטוריה היהודית. קהילת יהודי ספרד, מהחשובות, העשירות והמשפיעות על העולם היהודי כולו, נמחקה ברגע.
במהלך מאות השנים הבאות, יהודי ספרד יישבו את אגן הים התיכון, אירופה והעולם החדש.

# data[].attributes.headline
אמצע המאה ה-15 - המצאת הדפוס 

# data[].attributes.subject
אמצע המאה ה-15 - המצאת הדפוס 

# data[].attributes.body
המצאת הדפוס מיוחסת ליוהן גוטנברג , והיא חוללה תמורות רבות : מקצועות חדשים נוצרו, אנשים רבים יותר יכלו ללמוד קרוא וכתוב , הממסד והמתנגדים לו יכלו לפרסם ולהפיץ את דעותיהם בקלות רבה יותר, והשפות הלאומיות המודרניות התגבשו והתעשרו.

# data[].attributes.body
גדול מקובלי צפת, מכונה האר"י הקדוש. הגה שיטה חדשה בקבלה הנקראת על שמו "קבלת האר"י", שאומצה על ידי בתי מדרש רבים העוסקים בתורת הסוד. תלמידיו נקראו אחריו גורי האר"י.

# data[].attributes.headline
 1563 - כתיבת הספר שולחן ערוך

# data[].attributes.subject
 1563 - כתיבת הספר שולחן ערוך

# data[].attributes.body
ספר הלכה מקיף וברור שנכתב ע"י רבי יוסף קארו, ממקובלי צפת. ספר זה, שהודפס בונציה בשנת 1565, נהפך לאבן פינה של היהדות הרבנית ונחשב לאחד הספרים החשובים בעולם ההלכה היהודי. הספר, הנודע לכל תחומי החיי, שואב מספרות התורה שבעל פה של 1500 השנים שקדמו לו ומעצב את חייו של היהודי המחויב להלכה בכל תחומי החיים, מלידתו ועד מותו.

# data[].attributes.headline
אמצע המאה ה-16 - מקובלי צפת

# data[].attributes.subject
אמצע המאה ה-16 - מקובלי צפת

# data[].attributes.body
בעקבות גירוש ספרד וקביעת צפת כעיר אדמיניסטרטיבית של האימפריה העתומאנית (המקבלת יהודים בחום באותה תקופה) שנה הגירה של יהודים לצפת במאה ה-16.
בעקבות עליית הקבלה, הגירה זו יוצרת מרכז קבלי חשוב בצפת, שנודע בזכות האר"י, רבי משה קורדוברו ודמויות רבות נוספות.

# data[].attributes.headline
1573: המהר"ל מקים אקדמיה בפראג

# data[].attributes.subject
1573: המהר"ל מקים אקדמיה בפראג

# data[].attributes.body
המהר"ל (רבי יהודה ליווא בן בצלאל) מקים בית מדרש בפראג בו הוא מנחיל את השקפותיו המיוחדות.

# data[].attributes.body
משיח השקר המשפיע ביותר בהיסטוריה היהודית . נולד באיזמיר שבתורכיה , האמין כי הוא המשיח, נהג להסתגף והיה נתון למצבי רוח קיצוניים . בהיותו כבן שלושים ושש עבר למצרים וממנה הגיע לארץ ישראל .
בעזה פגש את המקובל נתן העזתי , שבשנת 1665 הכריז עליו שהוא המשיח .
הידיעות על בוא "המשיח" התפשטו בקהילות יהודים ברחבי התפוצות ויהודים רבים האמינו בכך והתכוננו לבוא הגאולה.
ב-1666 אסר אותו הסולטן העות'מאני וציווה עליו להתאסלם. שבתאי צבי הסכים, והשבר בעולם היהודי בעקבות זאת היה עצום. מרגע שהתאסלם התברר כי מדובר במשיח שקר.

# data[].attributes.body
צאצאי יהודי ספרד מגיעים לניו אמסטרדם (לימים תהיה ניו יורק)

# data[].attributes.body
ממקימי התנועה החסידית בפולין, נחשב לאבי החסידות.

# data[].attributes.body
מיסטיקאי ומנהיג יהודי שהגדיר את עצמו כמשיח, ונחשב לממשיך דרכו של שבתאי צבי.
פרנק היה אדם כריזמטי שסחף אחריו מאמינים רבים לכת שהקים. כת זו עסקה, בהמשך לשבתאות, בחגיגות בימי צום יהודים, אורגיות ועוד.
פרנק התנצר, אך למעשה הוא וחברי הכת שלו ציפו לחזרתו של שבתאי צבי. פרנק המשיך לפעול לאורך כל ימי חייו, למרות רדיפות של השלטונות והקהילות היהודיות בארצות בהן ביקר ופעל.
ביתו אווה ירשה אותו לאחר מותו, אך היא לא הצליחה למהישך ולהנהיג את התנועה, אשר התדלדלה עם מותו של אביה ולבסוף דעכה.

# data[].attributes.headline
1751- האינציקלופדיה הראשונה 

# data[].attributes.subject
1751- האינציקלופדיה הראשונה 

# data[].attributes.body
נכתבת ויוצאת לאור על ידי הוגי דעות בצרפת.

# data[].attributes.headline
1776- חתימה על הצהרת העצמאות האמריקנית. 

# data[].attributes.subject
1776- חתימה על הצהרת העצמאות האמריקנית. 

# data[].attributes.body
הכריזו נציגי המושבות שהתכנסו בפילדלפיה הכריזו על עצמאותן . בכינוס בפילדלפיה השתתפו הוגי דעות , אנשי רוח ומומחים בתחומים מגוונים וניסחו חוקה . החוקה התבססה על עקרונות הנאורות

# data[].attributes.headline
שנת 1778- מוקם בברלים בית הספר החופשי , בית ספר שהלימודים בו היו חינם . בית ספר זה היה מיועד לילדים יהודים שהוריהם לא יכלו לשכור מורה פרטי , ותכנית הלימודים כללה לימודי חול , ובהם עברית , גרמנית , צרפתית , חשבון , גאוגרפיה , היסטוריה ומדע . בית ספר זה שימש דגם לבתי ספר שנוסדו בערים אחרות בגרמניה. 

# data[].attributes.subject
שנת 1778- מוקם בברלים בית הספר החופשי , בית ספר שהלימודים בו היו חינם . בית ספר זה היה מיועד לילדים יהודים שהוריהם לא יכלו לשכור מורה פרטי , ותכנית הלימודים כללה לימודי חול , ובהם עברית , גרמנית , צרפתית , חשבון , גאוגרפיה , היסטוריה ומדע . בית ספר זה שימש דגם לבתי ספר שנוסדו בערים אחרות בגרמניה. 

# data[].attributes.headline
1789- המהפכה הצרפתית.

# data[].attributes.subject
1789- המהפכה הצרפתית.

# data[].attributes.attachment_link.title
המהפכה הצרפתית

# data[].attributes.headline
ב26- באוגוסט 1789 פרסמה האספה הלאומית את הצהרת זכויות האדם והאזרח . ההצהרה קובעת שכל בני האדם נולדו שווים וחופשיים ; הזכויות הטבעיות של האדם - חיים , חירות וקניין - אינן ניתנות לביטול . ההצהרה מפרטת את הזכויות הנגזרות מזכויות היסוד הטבעיות : שוויון בפני החוק , חופש הדת וחופש הביטוי , הגנה על החיים והרכוש ועוד . הזכויות האלה נובעות מרעיונות של הוגי הדעות של הנאורות . 

# data[].attributes.subject
ב26- באוגוסט 1789 פרסמה האספה הלאומית את הצהרת זכויות האדם והאזרח . ההצהרה קובעת שכל בני האדם נולדו שווים וחופשיים ; הזכויות הטבעיות של האדם - חיים , חירות וקניין - אינן ניתנות לביטול . ההצהרה מפרטת את הזכויות הנגזרות מזכויות היסוד הטבעיות : שוויון בפני החוק , חופש הדת וחופש הביטוי , הגנה על החיים והרכוש ועוד . הזכויות האלה נובעות מרעיונות של הוגי הדעות של הנאורות . 

# data[].attributes.headline
ספטמבר 1791 - מתן אמנציפציה ליהודי צרפת. 

# data[].attributes.subject
ספטמבר 1791 - מתן אמנציפציה ליהודי צרפת. 

# data[].attributes.headline
שנת 1799 – מנשר נפוליאון אל היהודים

# data[].attributes.subject
שנת 1799 – מנשר נפוליאון אל היהודים

# data[].attributes.body
מנשר שפרסם נפוליאון כמפקד הצבא הצרפתי, הקורא ליהודים לכבוש מחדש את ארצם, ארץ ישראל, ולהקים בה מדינה יהודית בחסות צרפת.

# data[].attributes.headline
סוף המאה ה- 18 - המהפכה התעשייתית 

# data[].attributes.subject
סוף המאה ה- 18 - המהפכה התעשייתית 

# data[].attributes.body
המהפכה התעשייתית הייתה תהליך איטי והדרגתי של מעבר משיטת ייצור מסורתית לשיטת ייצור חדישה . המהפכה החלה באנגליה בסוף המאה השמונה עשרה , ומשם היא התפשטה במאה התשע עשרה למדינות אחרות במערב אירופה ובמרכזה - לצרפת , לבלגיה ולגרמניה - וכן למדינות במזרח אירופה ובדרומה . במערב אירופה ובמרכזה היה קצב התיעוש מהיר , ואילו במזרח אירופה , ובעיקר ברוסיה , השינויים התחוללו לאט

# data[].attributes.headline
שנת 1800 - אמנציפציה ותנועת ההשכלה 

# data[].attributes.subject
שנת 1800 - אמנציפציה ותנועת ההשכלה 

# data[].attributes.body
מדינות אירופה בהדרגה מעניקות זכויות ליהודים. עם הזכויות, מתפתחת תנועת ההשכלה וההתבוללות.

# data[].attributes.headline
קונגרס וינה היה ועידה של דיפלומטים ומנהיגים מכל מדינות אירופה שנערכה החל מה-1 באוקטובר 1814 ועד 9 ביוני 1815. את הקונגרס אירחה אוסטריה בווינה בירתה על מנת להשיב את הסדר הטריטוריאלי והפוליטי באירופה שלאחר מלחמות נפוליאון

# data[].attributes.subject
קונגרס וינה היה ועידה של דיפלומטים ומנהיגים מכל מדינות אירופה שנערכה החל מה-1 באוקטובר 1814 ועד 9 ביוני 1815. את הקונגרס אירחה אוסטריה בווינה בירתה על מנת להשיב את הסדר הטריטוריאלי והפוליטי באירופה שלאחר מלחמות נפוליאון

# data[].attributes.body
מונה בפעם הראשונה מושל מדינה יהודי: דיוויד עמנואל -
בשנת 1775 הצטרף דיוויד למלחמת העצמאות כאלוף משנה של מחוז בורק (Burke) בג'ורג'יה והיה בתפקיד מפקד. במהלך תפקידו הוא נלכד על ידי הבריטים ליד מק'ביין קריק(McBean Creek), אך הצליח לברוח ועשה את דרכו חזרה לכוחות האמריקאים. דיוויד נכנס לפוליטיקה בשנת 1780, ובמרוץ השנים היה נציב מחוז בורק, שופט שלום מחוז בורק, ומושל מדינה.

# data[].attributes.body
בפעם הראשונה הקהילה היהודית בארצות הברית השתתפה במאבק יהודי בינלאומי למען יהודים בחוץ לארץ (לאחר עלילות דמשק).

# data[].attributes.headline
1848 - ראשית מהפכות "אביב העמים"

# data[].attributes.subject
1848 - ראשית מהפכות "אביב העמים"

# data[].attributes.headline
החל מהמאה ה19 - ועד 1848 בארצות הברית

# data[].attributes.subject
החל מהמאה ה19 - ועד 1848 בארצות הברית

# data[].attributes.body
הייתה העלייה הגדולה של יהודי גרמניה אל ארצות הברית - המהגרים החדשים היו חלק בלתי נפרד מהקהילות היהודיות בארה"ב

# data[].attributes.headline
1873 - "האיחוד ליהדות רפורמית"

# data[].attributes.subject
1873 - "האיחוד ליהדות רפורמית"

# data[].attributes.body
הוקם "האיחוד ליהדות רפורמית" שמהווה ארגון הגג לקהילות היהדות הרפורמית בארצות הברית

# data[].attributes.headline
1882 - תחילת ההגירה הגדולה אל ארצות הברית

# data[].attributes.subject
1882 - תחילת ההגירה הגדולה אל ארצות הברית

# data[].attributes.body
תחילת גל ההגירה הגדול – רוסיה, אוקראינה, ופולין מגיעים אל ארצות הברית – עד 1924.

# data[].attributes.headline
1883 - סיום מחזור ראשון במכללה הקונסרבטיבית

# data[].attributes.subject
1883 - סיום מחזור ראשון במכללה הקונסרבטיבית

# data[].attributes.body
לתנועה הקונסרבטיבית בארצות הברית יש מכללה להכשרת רבנים, בה בשנה זו הסתיים המחזור הראשון של רבני "היברו יוניון קולג'". (שפעיל היום גם בארה"ב וגם בישראל)

# data[].attributes.headline
שנת 1894 – משפט דרייפוס 

# data[].attributes.subject
שנת 1894 – משפט דרייפוס 

# data[].attributes.body
משפטו של קצין יהודי בצבא צרפת, שהורשע בבגידה ובריגול על סמך מסמכים מזויפים ונידון למאסר עולם. לאחר מאבק משפטי ארוך זוכה מכל אשמה בשנת 1906 וקיבל את אות לגיון הכבוד של צרפת.

# data[].attributes.headline
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.subject
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.headline
1878 - הקמת אם המושבות

# data[].attributes.subject
1878 - הקמת אם המושבות

# data[].attributes.headline
1897 הקונגרס הציוני הראשון

# data[].attributes.subject
1897 הקונגרס הציוני הראשון

# data[].attributes.headline
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.subject
זהות יהודית - "סיכום ביניים"

# data[].attributes.headline
סוף המאה ה-19 - מלחמות השפה

# data[].attributes.subject
סוף המאה ה-19 - מלחמות השפה

# data[].attributes.headline
1903 - פוגרום קישינב

# data[].attributes.subject
1903 - פוגרום קישינב

# data[].attributes.headline
1882-1914 העלייה הראשונה והשניה

# data[].attributes.subject
1882-1914 העלייה הראשונה והשניה

# data[].attributes.headline
1914 הקמת הג'ויינט בארצות הברית

# data[].attributes.subject
1914 הקמת הג'ויינט בארצות הברית

# data[].attributes.body
הוקם "הג'וינט" (American Jewish Joint Distribution Committee) – הארגון היהודי ההומניטרי היהודי הגדול בעולם

# data[].attributes.headline
1917 - הצהרת בלפור

# data[].attributes.subject
1917 - הצהרת בלפור

# data[].attributes.headline
1916 - לואי ברנדייס - נשיא  בית המשפט העליון היהודי

# data[].attributes.subject
1916 - לואי ברנדייס - נשיא  בית המשפט העליון היהודי

# data[].attributes.body
לואי ברנדייס (היה משפטן, יהודי ציוני, וממנהיגי "ארגון ציוני לאמריקה", משפחתו הגיעה לארצות הברית מפראג) מונה לנשיא בית המשפט העליון.

# data[].attributes.headline
1920 - הקמת הוליווד: התעשייה היהודית 

# data[].attributes.subject
1920 - הקמת הוליווד: התעשייה היהודית 

# data[].attributes.body
מהגרים יהודים רבים מצאו תעסוקה בתעשיית הקולנוע האמריקנית משום שרבים מהם לא הצליחו להשתלב בתעשיות האחרות בשל האפליה שהייתה באותה העת במקומות העבודה האמריקאים כלפי האוכלוסייה היהודית בארצות הברית.

# data[].attributes.headline
1926 -  "האיגוד העולמי ליהדות מתקדמת" 

# data[].attributes.subject
1926 -  "האיגוד העולמי ליהדות מתקדמת" 

# data[].attributes.body
הוקם האירגון "האיגוד העולמי ליהדות מתקדמת" – קבוצת הרפורמים מכל העולם (ארה"ב, גרמניה, ברטניה, אירופה).

# data[].attributes.headline
1835 – הוקמו קהילות רפורמיות בישראל: בחיפה ובירושלים.

# data[].attributes.subject
1835 – הוקמו קהילות רפורמיות בישראל: בחיפה ובירושלים.

# data[].attributes.headline
1929 - מאורעות תרפ"ט

# data[].attributes.subject
1929 - מאורעות תרפ"ט

# data[].attributes.headline
1936 - חוקי נירנברג

# data[].attributes.subject
1936 - חוקי נירנברג

# data[].attributes.headline
1937 - ליל הבדולח

# data[].attributes.subject
1937 - ליל הבדולח

# data[].attributes.headline
1938 - חוברת Action Comics #1 וסופרמן פורץ אל חיינו

# data[].attributes.subject
1938 - חוברת Action Comics #1 וסופרמן פורץ אל חיינו

# data[].attributes.body
ג'רי סיגל היה יהודי אמריקני הידוע כיוצרו של גיבור העל המוכר "סופרמן" יחד עם ג'ו שוסטר (גם הוא יהודי קנדי)  - סיגל נולד בארצות הברית להורים שהיגרו מליטא. סופרמן הוא גם היהודי "מקריפטון" שיוצא אל העולם החדש.

תעשיית הקומיקס בשנות ה30 במאה ה19 הייתה מושפעת במיוחד מסיפורי האנטישמיות שחוו היהודים ומרבית מיוצרי גיבורי העל היו יהודים מניו יורק. הופעתו של סופרמן הייתה תחילת תור הזהב של הקומיקס, שהפך להיות תעשייה יהודית משגשגת.

# data[].attributes.headline
1939-1945 שואת יהודי אירופה וצפון אפריקה

# data[].attributes.subject
1939-1945 שואת יהודי אירופה וצפון אפריקה

# data[].attributes.headline
1948 הכרזת העצמאות

# data[].attributes.subject
1948 הכרזת העצמאות

# data[].attributes.headline
1952 - הסכם השילומים עם גרמניה

# data[].attributes.subject
1952 - הסכם השילומים עם גרמניה

# data[].attributes.headline
1952 - מגזין MAD האמריקני

# data[].attributes.subject
1952 - מגזין MAD האמריקני

# data[].attributes.body
מגזין MAD האמריקני הוא דו חודשי (היוצא לאור מידי חודשיים) והוא מגזין לסאטירה והומור.

כיום את המגזין ניתן להשיג רק בחניות קומיקס ובעליהם שם המגזין הוא חברת DC קומיקס.

https://www.madmagazine.com/

# data[].attributes.headline
1950 - מרבד הקסמים לעלאת יהודי תימן

# data[].attributes.subject
1950 - מרבד הקסמים לעלאת יהודי תימן

# data[].attributes.headline
שנות ה-50  - מבצע עזרא ונחמיה  עליית יהודי עיראק 

# data[].attributes.subject
שנות ה-50  - מבצע עזרא ונחמיה  עליית יהודי עיראק 

# data[].attributes.headline
1948-1954 פרשי היעלמות ילדי תימן

# data[].attributes.subject
1948-1954 פרשי היעלמות ילדי תימן

# data[].attributes.headline
1958 – הוקמה "התנועה ליהדות מתקדמת בישראל" התנועה הרפורמית.

# data[].attributes.subject
1958 – הוקמה "התנועה ליהדות מתקדמת בישראל" התנועה הרפורמית.

# data[].attributes.headline
1961 - משפט אייכמן

# data[].attributes.subject
1961 - משפט אייכמן

# data[].attributes.headline
1967 - מלחמת ששת הימים

# data[].attributes.subject
1967 - מלחמת ששת הימים

# data[].attributes.headline
1969 - רות פיליפ מוציא את הספר: "מה מעיק על פורטנוי"

# data[].attributes.subject
1969 - רות פיליפ מוציא את הספר: "מה מעיק על פורטנוי"

# data[].attributes.body
פיליפ היה סופר יהודי אמריקאי שגדל בניו ג'רזי. פיליפ זכה בפרסים ועיטורים רבים על ספריו אך הספר "מה מעיק על פורטנוי" נחשב כעילוי. בסיפרו מציג רות  מונולוג אחד ארוך של בחור יהודי בן 33,
בשם אלכסנדר פורטונוי, שיושב על ספת הפסיכולוג ומגולל את קורותיו בניסיון להבין איך בחור מוצלח ומשכיל כמוהו הפך לחולה מין שמבזבז את חייו לשווא.
והוא מתאר מפגשים יהודיים ושערורייתיים של נבכי הזהות היהודית שלו וגם קצת שלנו.