# data[].attributes.body
Siden vores borger er undervægtigt, skal han spise lidt i en anden fordeling for at øge vægten. Det anbefalet til ham vil være 55% kulhydrater, 30% proteiner og 45% fedt. Det udgøre at han vil have 130% energiprocent.

Dit BMR (Basal Metabolic Rate) er en estimering af, hvor mange kalorier du ville forbrænde, hvis du ikke gjorde andet end at hvile i 24 timer. Det står for det minimum af energi, som er nødvendigt for at din krop fungerer, inklusive vejrtrækning og holde dit hjerte i gang.

Man skal finde det basalstofskift ved at man ganger vægten med 100.

# data[].attributes.body
Kost: En sund, varieret og næringsrig kost er en af grundstenene i en sund livsstil.

Rygning: Rygning er den livstilsfaktor, der har størst negativ indflydelse på danskernes sundhed og er dermed den enkeltfaktor, der er medvirkende til flest dødsfald. Ethvert cigaretforbrug er skadeligt for både din sundhed og dit helbred.

Alkohol: Et alkoholforbrug, der er uskadeligt for nogen, kan derfor være skadeligt for andre.

Kræftsygdomme

Mave-tarm sygdomme

Lungesygdomme

Leverlidelser

Muskel- og skeletsygdomme

Sygdomme i kønsorganer

Forhøjet blodtryk

Fosterpåvirkning i forbindelse med graviditet

En lang række psykiske og sociale konsekvenser

Motion:
Motion er vejen til et længere og sygdomsfrit liv
Der er en lang række positive gevinster ved fysisk aktivitet og en sund livsstil, fx:

Øget livsglæde

Mere overskud

Mindre træthed

Bedre social trivsel

Øget selvtillid

Forebyggelse af for tidlig død

Samlet set er fysisk aktivitet med til at øge din livskvalitet.

(Stress):
Stress og konsekvenser for dit helbred

Langvarig stress opleves som en tilstand af vedvarende anspændthed og ulyst.

Stress sætter gang i vores autonome nervesystem, som pumper hormonerne adrenalin og kortisol ud i kroppen. Formålet er at skærpe sanserne og gøre os i stand til at handle. Bagefter slapper kroppen af igen og restituerer sig.

Ved langvarig stress får kroppen ikke ro til at restituere sig. Langvarig stress kan være farligt for dit helbred - fordi kroppen ikke er skabt til at være i konstant beredskab hver dag i lang tid. Kroppen undertrykker fx vores behov for mad eller søvn. Det går ud over dit helbred og velbefindende.

Langvarig stress kan overbelaste hukommelsen og koncentrationen, så de "sætter ud".

Ved langvarig stress får man for meget sukker og fedt i blodet. Det belaster hjertet, kredsløbet og reguleringen af blodsukkeret.

Langvarig stress giver forhøjet blodtryk, som også belaster hjertet og kredsløbet.

Langvarig stress svækker immunforsvaret, så man bliver mere modtagelig for infektioner.

# data[].attributes.body
Nuværende vægt

# data[].attributes.body
1 - Lette begrænsninger - Borgeren er den aktive part og kan med let personassistance udføre aktiviteten - Borgeren er aktiv og har kun behov for lidt hjælp.

# data[].attributes.body
KOL

# data[].attributes.body
Først vil vi hjælpe Hans med at stoppe med rygning.
Vi skal få ham til at spise mere da, han ikke spiser så meget i løbet af dagen.  (En gang om dagen ved middagstid).

Rengøring hver 14 dage.

# data[].attributes.body
Alder: 80år
Bor alene i 2 værelses lejlighed i Odense M.
Hans gik i skole 3 dage om ugen, altså hver anden dag og arbejdede resten af tiden på en gård. 16 år gammel kom han i lære i Frederikshavn i en manufakturhandel. Han havde allerede dengang et talent for dekoration, så han kom på dekoratørskole i København. Efter endt uddannelse fik Hans job som dekoratør hos Kristiansens Tøj og Sko i Odense, og han flyttede derfor ind i en lejlighed i byen. Efter et par år blev Hans forfremmet til daglig leder. Senere søgte Hans andre græsgange som konsulent for trælasthandel og leder i et byggemarked. Hans var gift mand. Han fik 2 børn. Han møde en jævnet alder kvinde hvor de deler deres oplevelser sammen.

# data[].attributes.body
Fem søskende, tre brødre  og to søstre. Tryk barndom trods fattigdom. Venner han spiler kort med. Afdød kone

Interesser: Maler og spiller kort

# data[].attributes.body
Kendskab til borgerens livshistorie.

Observation af borgerens dagligdag og livsstil.

Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter.

Motivation.

Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten.

Kendskab til borgerens livshistorie:

Det er godt, hvis man kender til borgerens baggrundshistorie, funktionsevnetilstand osv. Man kan bruge sit kendskab til borgeren, når man skal finde forslag til aktiviteter. Det skal sættes vægt på at de skal udarbejdes i samarbejde med borgeren og med respekt for borgerens ønske, interesser og funktionsevne. SOM SSA/SSH skal man altid inddrage borgeren i beslutninger.

Observation af borgerens dagligdag og livsstil:

Fysisk kan det være en observation af, om borgeren måske har tabt sig, uden at det har været meningen.

Psykisk kan det være en observation af, om borgeren er glad eller trist.

Socialt kan det være en observation af borgerens netværk.

Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter:

Man skal finde en aktivitet i fællesskab med borgeren som han/hun kan være interesseret i. Det skal være individuel dvs. borgeren selv skal udføre aktiviteten.

Motivation:

Det er vigtigt at borgeren har motivation til at udføre aktiviteten, motivationen kan være indre- og ydre motivation. Indre er hvor borgeren selv har lyst til det og ydre er hvor vi kommer i spil, og motivere borgeren for at få lyst til at lave aktiviteten i sin dagligdag. Fysisk vil han blive trænet, så han får lettere ved at gå.

Psykisk vil han blive i bedre humør ved at få rørt sig.

Socialt vil han have glæde af at komme på et hold med andre i samme situation.

Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten:

Man skal huske at sætte en realistisk mål for borgeren, så han/hun får glæde af aktiviteten. Som SSA/SSH skal man følge op på om det går godt og det gør man ved en samtale med borgeren, hvor man skal holde fokus på forhold, der enten fremmer eller hæmmer borgerens motivation for at fortsætte aktiviteten.

# data[].attributes.body
Borgeren selv skal have en indre motivation til udførelsen af opgaverne, han/hun skal være med til at bestemme hvad borgeren interessere sig for og kunne tænke sig at udføre denne aktivitet i sin dagligdag.

# data[].attributes.body
Vi skal huske at sætte realistisk mål i forhold til borgerens funktionsevnetilstand, samt med at motivere borgeren. Vi skal også huske at følge op på hvor godt det går for vores borger og om det gør han/hun glad eller det hæmmer borgerens dagligdag.

# data[].attributes.body
KOL er kronisk obstruktiv lungesygdom. KOL er en kronisk sygdom. Hvis man konstaterer sygdommen, skal man leve med det resten af livet. Der er muligt at bremse sygdommens udvikling.

# data[].attributes.body
Hans spiser ikke så meget i løbet af dagen da han bliver træt og overbelastet.

Han ryger og det har han gjordt længe.

# data[].attributes.body
Vi vil hjælpe Hans med at få flere måltider i løbet af dagen men med lille mængder så han ikke mister appetitten.  '

Vi vil hjælpe ham med rygstop ved at finde kursus med rygstop. Det er også hans ønske, da det vil fremhæve hans livskvalitet.

# data[].attributes.body
Fysisk: God fysisk gøre at man kan flere ting og forbygger sygdomme. Derfor er det vigtigt at man for beværte sig nok og at man spiser sundt. Det er også vigtigt man ikke ryger eller drikker Alkohol.

Psykisk: Hvis man føler, at man ikke kan mestre den situation, man er i, kan man hurtigt falde i psykisk problemer. Men modsat er det også. Hvis man kan mestre situationen, vil man følge sig stærkere og godt kan gennemfører målet.

Socialt: Det er vigtigt at man har nogle at snak med og opleve nogle ting sammen. Det vil styrke ens glade og livskvaliteten. En del af et fællesskab.

# data[].attributes.body
Hans fysiske er ikke i den rette ende da hans Kol fylder meget i hans hverdag. han spiser ikke, så meget og han ryger.

Det psykiske er fint nok, og det kan man se på ham, da han selv ønsker at rette op på hans livssituation.

Det sociale i hans liv er den stærkeste del. Han omgås med nogle venner og han har en kvinde i hans liv som han deler oplevelser med. Hans søn er der også for ham.

# data[].attributes.body
Fysisk:
Vores rolle vil være at hjælpe ham ned måltiderne i løbet at dagen, samt at give ham nogle små øvelser han kan begynde på, så han kan komme i bevægelse.
Når det er at han får det energi i kroppen fra måltiderne  som han har bruge for, vil det gøre mere end det han kunne gøre før. Derfor vil vi sætte en dagplan om nogle ting han kan gøre så hans motion kommer på rette plads. Det vil også hjælpe ham med at få stoppet rygningen.

Psykisk:
Vi vil vejlede Hans i forhold til at opnår og kunne mestre hans mål, med blandt andet rygstop og madlavning.

Socialt:
Vi vil med hjælp af familien og vennerne støtte op med hans ønske og mål. Vi vil vejlede dem om hvad de kan gøre som kan hjælpe ham vider i livet. Det kan blandt andet spise sammen med ham, gå tur, lave nogle små øvelser, ikke ryge foran ham, MM.

# data[].attributes.body
Rygning kan medfører kræft, Kol og dårlige tænder.
Ved at slå hurtigt til vil man forbygge sygdomme.

Når man ikke indtager nok mad, kan man risiker at ens immunforsvar svigtger og dermed vil kroppen ikke være i stand til at bekæmpe sygdom.

# data[].attributes.body
Da Hans selv ønsker at stoppe med rygning, gøre han det nemmer for sig selv. Man skal nemlig selv ville før det lykkes.

Hans modtager ikke de vigtige næring, vitaminer og mineraler, da han ikke spiser så meget.

# data[].attributes.body
Vi tilbyder Hans kursus til rygstop. Samt undersøgelse til tænderne. "Sund mund sund krop".

Ved at lave madplan til Hans, gøre at vi sikker os at han får det som kroppen har bruge for. Nu hvor han også skal stoppe med at ryge, gør at han også kommer til at spise mere. Vi skal være opmærksom på at han ikke ender den forkerte side af sundhed. Han skal spis sundt mad og frugt.

# data[].attributes.body
Vores krop har behov for væske hverdag. svarende til 30-40 ml. pr. kg.

Mangel på væske kan være med til at skabe problemer som f.eks. hård mave.

# data[].attributes.body
Vores rolle her at sikre at borgen indtager den nødvendig mængde væske.

Men det er ikke altid vi ved om de har fået udregnet mængde. Derfor er det vigtigt at vi husker dem på det og at vi tilbyder dem noget vand i løbet af dagen.

# data[].attributes.body
I de første mange år, har man ikke mærkbare symptomer. Symptomerne kan være:

Åndenød/forpustethed i forbindelse med aktivitet.

Hoste og opspyt af slim fra lungerne - ofte om morgenen

Hyppige lungeinfektioner/lungebetændelser

# data[].attributes.body
KOL kan forebygges hvis man følger disse ting:

At være ikke-ryger

At være fysisk aktiv

At holde en normal vægt

# data[].attributes.body
Rygestop

Kende KOL-medicin

Inhalere medicinen korrekt

Tage den forebyggende medicin hver dag

Godt indeklima med god ventilation

# data[].attributes.body
Tilbud om KOL-rehabilitering - Danmarks Lungeforening - YouTube

# data[].attributes.body
Da Hans har kol er det begrænset hvad han kan i starten, men jo mere man giver sig selv, jo mere giver kroppen sig. Hans ønsker at ændre sig og komme i gang igen.

# data[].attributes.body
Vi viser Hans hvilke muligheder han har.
Vi skal kunne motivere ham i de tider hvor han er psykisk ned.

# data[].attributes.body
Hans vejer 50 kg.
50*100 = 5000 Kj.

Da hans ikke bevæger sig meget øges den med 1,4
1,4*5000 = 7000 kj.

# data[].attributes.body
Give Hans måltider med mere fedt flere gange i løbet af dagen.

# data[].attributes.body
For normalvægtig den anbefalet energiprocent som man skal indtager er kulhydrater 50%, proteiner 20% og fedt 30%.

# data[].attributes.body
Aftensmad:
120 g. kylling
300 g. grøntsager
40 g. brune ris

Det giver 419 kcal.
Protein: 33 g
Kulhydrat: 57 g
Fedt: 8,4 g

# data[].attributes.body
Morgenmad
200ml havregryn
100ml mælk
1 tsk sukker
250ml vand
1 skive rugbrød
1 skive tynd (15g) havati ost
Te

Indhold
53% kulhydrater
23% protein
24% fedt

397 kcal
21.5 g .protein
52.2 g. kulhydrater
10.4 g. fedt

# data[].attributes.body
Den totale væskeomsætning anslås til 30-40 ml pr. kg legemsvægt. Væskebehovet øges ved feber, opkastninger, diarré og forbrændinger.

# data[].attributes.body
Da Hans er undervægtige er det vigtigt at vi laver madplan til ham med mere fedt og stivelse. Hans har behov for ca. 2 L. væske om dagen.

# data[].attributes.body
Freja Olivia

# data[].attributes.headline
Lungekredsløbet og det systematiske kredsløb

# data[].attributes.subject
Lungekredsløbet og det systematiske kredsløb

# data[].attributes.body
Freja Olivia

# data[].attributes.body
Freja Olivia