# data[].attributes.body
L1. Dreptul la informare. Ne mirăm! Ne întrebăm!
Întrebările sunt ca o cheie magică: ele deschid porțile zăvorâte ale cunoașterii.
La 20 noiembrie 1989, majoritatea statelor lumii au adoptat Convenția cu privire la drepturile copilului. În acest acord se precizează că, indiferent de vârstă, copilul are dreptul la informare și la exprimarea opiniei proprii. Aceasta înseamnă că este liber să pună întrebări.

L2. Ne informăm responsabil. Pe cine și 🤬 întrebăm?
● Întrebări închise – întrebări cu răspunsuri date, din care trebuie să alegi.
● Întrebări deschise – întrebări ce îți lasă libertatea de a formula propriul răspuns.
Cea mai mare încredere o poți acorda, în primul rând, persoanelor care trebuie să vegheze asupra ta pentru a fi permanent în siguranță - părinții. Pe lângă părinți, mai sunt responsabili de informarea ta corectă și alți adulți: profesori, alți membri sau prieteni ai familiei tale, angajați ai unor instituții care se ocupă de respectarea drepturilor tale, 🤬 sunt Direcția Generală de Asistență Socială și Protecția Copilului, Organizația Salvați Copiii, Telefonul Copilului, Poliția etc.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ne informăm responsabil. Pe cine și cum întrebăm?

# data[].attributes.attachment_caption
Am dreptul să întreb, să fiu informat!https://wordwall.net/play/24561/289/582 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Quiz - A series of multiple choice questions. Tap the correct answer to proceed.

# data[].attributes.headline
Unitatea 2  - Argumentarea unui punct de vedere personal

# data[].attributes.subject
Unitatea 2  - Argumentarea unui punct de vedere personal

# data[].attributes.body
Enunțurile despre fapte sunt:
✔ Afirmații/declarații care pot fi dovedite.
✔ Pot fi adevărate sau false.
✔ Nu se bazează pe opinii personale.
Enunțurile care exprimă opiniile:
✔ Sunt afirmații/declarații care nu pot fi dovedite cu certitudine. Ele sunt păreri personale.
✔ Ele pot convinge când sunt argumentate, fără a fi sigur adevărate.
✔ Poți fi de acord sau nu cu opiniile unei alte persoane.
Copiii au dreptul la opinie(părere, punct de vedere)!
Opiniile nu sunt bune sau rele. Acestea sunt puncte de vedere pe care trebuie să le respectăm, chiar dacă nu suntem de acord cu ele. Unele opinii sunt mai bine argumentate, mai convingătoare decât altele. Dacă nu suntem de acord cu o opinie, nu trebuie să etichetăm, să insultăm sau să atacăm persoana care o susține.
🤬 ne formulăm opiniile?
În primul rând, trebuie să avem grijă ca opiniile noastre să fie formulate la persoana I, respectiv să vorbim despre noi („eu cred”, „eu aș avea nevoie”, „părerea mea este“, „sunt convins de“, „eu simt” etc.).
În al doilea rând, este bine să îți exprimi opiniile într-o manieră civilizată și respectuoasă.
În al treilea rând, dacă încerci să te faci ascultat, spune-le celorlalți ce simți și ce aștepți de la ei.
Susținem opinii, cântărim argumente. Condiții de acceptare a unui argument
Argumentul trebuie să arate pe ce anume te bazezi când ai o opinie.  Niciun argument nu te poate constrânge să crezi sau să faci ceva anume. Argumentele au doar rolul de a te convinge de ceva.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
____ este un mijloc prin care se susţine sau se demonstrează un punct de vedere. Scopul argumentării este de a ____ partenerul de discuţie de valabilitatea opiniei tale. Argumentul reprezintă o ____.

# data[].attributes.attachment_link.title
Argumentarea unui punct de vedere personal

# data[].attributes.attachment_link.description
este un mijloc prin care se susţine sau se demonstrează un punct de vedere. Scopul argumentării este de a ____ partenerul de discuţie de valabilitatea opiniei tale. Argumentul reprezintă o ____.

# data[].attributes.headline
Fii liber! Fără prejudecăți, fără discriminare!

# data[].attributes.subject
Fii liber! Fără prejudecăți, fără discriminare!

# data[].attributes.body
Definiții:

prejudecăți;

atitudinea unei persoane, deseori negativă, cu privire la tipurile de persoane sau de grupuri, în funcție de propria apartenență socială.

stereotip;

Stereotip – o idee falsă care există în mintea noastră cu privire la un ,,lucru” (un individ, un grup), înainte de a cunoaște suficient acel lucru. Cele mai multe stereotipuri se referă la însușiri negative.
- hartă - stereotip

discriminarea;

Discriminarea este o consecință a prejudecăților.
Minoritate națională – grup de oameni de aceeași limbă și etnie, care se deosebesc de cele ale majorității locuitorilor unei țări.
Poreclele, glumele etnice sau rasiale pot fi exemple de discriminare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ce este identitatea? Cum îi percep pe ceilalţi, cum mă văd ei?

Cine sunt eu cu adevărat? În fiecare zi, elevii experimentează o mare varietate de valori şi moduri de viaţă împreună. În scopul de a găsi propria lor poziţie, au nevoie să-şi dezvolte abilitatea de a face alegeri. Ce pot să fac, ce nu trebuie să fac? Ce este bine şi ce este greşit? Copiii şi adolescenţii îşi dau seama în curând că nu se poate răspunde uşor la aceste întrebări. Ceea ce poate fi bine într-un caz poate fi greşit într-un alt caz. Cum pot decide? Ce orientări am?

Două instrumente importante pentru orientare personală reprezintă constituţia unei ţări şi abordarea de către aceasta a drepturilor omului. Acestea sunt două puncte de referinţă care demonstrează pluralismul valorilor într-o societate. Cel mai important principiu este libertatea personală, ceea ce permite fiecărui individ dreptul de a-şi dezvolta personalitatea pe fondul toleranţei reciproce şi responsabilităţii, aducând astfel beneficii atât pentru comunitatea în care trăieşte cât şi pentru omenire în general. Putem diferi foarte mult în ceea ce priveşte viziunile şi interesele noastre, cu condiţia să fi convenit regulile cu privire la modul de a discuta neînţelegerile noastre în mod paşnic.

Copiii şi adolescenţii ar trebui să ştie că adulţii se luptă, de asemenea, cu provocările şi exigenţele cu care se confruntă. Aceştia ar trebui să realizeze, de asemenea, că profesorii nu au cheia adevărului absolut, ci fac greşeli şi să încerce să înveţe de la ei.

Această unitate de învățare se ocupă cu unele din întrebările cu privire la dezvoltarea identităţii unei persoane şi modul în care oamenii şi grupurile se percep pe ei şi pe alţii. Elevii ar trebui să înţeleagă că identitatea lor este definită atât de către ei înşişi cât şi prin interacţiunea lor cu alţii. Identitatea este definită prin marcarea atât a diferenţelor dintre indivizi cât şi a nevoii de a aparţine familiei sau unui grup de persoane egale şi de a fi protejat de aceasta/acesta. Tinerii se vor înţelege mai bine în cazul în care îşi explorează sentimentele şi nevoile personale, dezvoltarea lor personală şi dorinţele lor pentru viitor. Ei au nevoie să facă experienţe cu diferite forme de comportament, extinzând astfel repertoriul lor de interacţiune cu ceilalţi. Ei vor învăţa acest lucru dacă contribuie constructiv la situaţii de interacţiune socială.

Istoria socială şi politică a ţării noastre are un impact puternic asupra vieţilor noastre de astăzi. Elevii ar trebui să devină conştienţi de această influenţă prin colectarea regulată de informaţii despre problemele actuale şi discutarea acestora, formarea de opinii personale şi ascultarea opiniilor altora. Ei trebuie să acorde atenţie opiniilor, prejudecăţilor şi stereotipurilor care fac parte din opinia publică. O persoană trebuie să fie conştientă de aceste forme subtile de influenţă pentru a le contracara, şi să reflecteze critic asupra alegerilor sale precum şi să le modifice dacă este necesar.

Educaţie pentru cetăţenie democratică şi drepturile omului

Prin această serie de lecţii:

elevilor li se vor prezenta concepte de realizare a stereotipurilor şi modul în care se produc prejudecăţile;

elevii vor realiza că noi toţi atribuim anumite calităţi indivizilor şi grupurilor;

elevii înţeleg că respectiva atribuire ne ajută să facem faţă complexităţii vieţii noastre de zi cu zi;

elevii realizează că atribuirea poate fi dăunătoare şi injustă;

elevii învaţă că atribuirea susţine formarea identităţilor individului şi grupului;

elevii învaţă că identitatea este un lucru complex, iar acest lucru înseamnă că fiecare persoană poate şi trebuie să fie înţeleasă şi descrisă diferit.

UNITATEA DE ÎNVĂȚARE 1: Stereotipuri şi prejudecăţi

Ce este identitatea? Cum îi percep pe alţii, cum mă văd ei?

Lecţia 1:

Cum văd alţii o persoană

Să experimenteze complexitatea părerilor şi să facă propriile alegeri.

Elevilor le sunt atribuite roluri specifice şi îşi formează părerile. Ei învaţă cum să modifice perspectivele.

Descrierea rolurilor, fișa de lucru 1.1. pentru elevi (grupuri 1-3), coli mari de hârtie, markere.

Activitate de grup

Lecţia 2:

Cât de diferit poate fi descrisă o persoană

Să își dea seama că descrierile diferite se pot referi la una şi aceeaşi identitate.

Elevii repetă şi joacă scene şi îşi prezintă ceea ce au scris. Ei discută scenele pe care le-au văzut.

Rezultatele primei lecţii devin materialul de bază pentru cea de a doua lecţie. Elevii îşi dau seama că fără participarea şi contribuţia lor, unitatea de învățare nu poate continua.

Joc de roluri, prezentări şi discuţii ghidate cu toată clasa

Lecţia 3:

Stereotipuri şi prejudecăţi

Să înţeleagă modul în care stereotipurile şi prejudecăţile sunt legate şi modul în care acestea pot duce la păreri simplificate dar şi injuste cu privire la indivizi, grupuri de oameni şi ţări întregi.

Elevii se gândesc la părerile lor referitoare la ceilalţi şi le discută în grupuri.

Coli albe de hârtie şi markere.

Activitate de grup, discuţie cu toată clasa

Lecţia 4:

Stereotipuri despre mine!

Să conştientizeze modul în care sunt percepuţi de ceilalţi şi să învețe să accepte acest lucru.

Ei înţeleg mai bine modul în care ceilalţi percep identitatea lor şi reacţionează la acest lucru.

Elevii se descriu pe sine şi unii pe alţii şi compară rezultatele.

Fișa de lucru 1.2. pentru elevi

Lucru în perechi, discuţie cu toată clasa

# data[].attributes.attachment_link.title
UNITATEA DE ÎNVĂȚARE 1: Stereotipuri şi prejudecăţi - Living Democracy

# data[].attributes.attachment_link.description
Cine sunt eu cu adevărat? În fiecare zi, elevii experimentează o mare varietate de valori şi moduri de viaţă împreună. În scopul de a găsi propria lor poziţie, au nevoie să-şi dezvolte abilitatea de a face alegeri. Ce pot să fac, ce nu trebuie să fac? Ce este bine şi ce este greşit?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.description
Potrivește - Glisează și fixează fiecare cuvânt cheie lângă definiția sa.

# data[].attributes.headline
Unitatea 3 De ce avem nevoie de drepturi pentru copii?

# data[].attributes.subject
Unitatea 3 De ce avem nevoie de drepturi pentru copii?

# data[].attributes.body
Convenția cu privire la drepturile copilului
Ce este ONU(Organizația Națiunilor Unite)?
Ce este UNICEF?
Fondul Naţiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) activează în 190 de ţări şi teritorii, inclusiv în România, făcând tot posibilul să ajute fiecare copil să supravieţuiască, să se dezvolte şi să îşi atingă potenţialul maxim, pentru a crea o lume mai bună.
Convenţia ONU cu privire la drepturile copilului prevede drepturile fundamentale ale copiilor a fost adoptată pe 20 noiembrie 1989.
În România, prevederile Convenţiei ONU se regăsesc în Legea nr. 272/2004 privind protecţia şi promovarea drepturilor copilului, republicată, cu modificările și completările ulterioare(citat).

Valori și principii
1. Interesul superior al copilului
2. Dreptul la viață, supraviețuire și dezvoltare
3. Nediscriminarea
4. Participarea

Conținut
Copil fiind, am dreptul:

Să-mi cunosc părinții şi să fiu crescut de aceştia;

Să am un loc unde să locuiesc, haine şi mâncare sănătoasă;

Să nu fiu obligat să muncesc;

Am dreptul la o educaţie potrivită aptitudinilor şi abilităţilor mele;

Am dreptul de a avea un cuvânt de spus în toate aspectele care mă afectează;

Am dreptul de a beneficia de o îngrijire specială, în cazul în care nevoile mele speciale o cer;

Am dreptul să fiu protejat împotriva violenţei;

Să primesc îngrijiri medicale şi să fiu protejat împotriva tutunului, alcoolului şi drogurilor

Să am propria mea religie şi cultură;

Am dreptul să am numele meu;

Am dreptul la naţionalitatea mea;

Să fiu tratat la fel cu toţi ceilalţi copii, indiferent de culoarea mea, de rasă, sex, limbă sau religie;

Să fiu mândru de lucrurile în care cred şi de tradiţia mea;

Să vorbesc şi să fiu ascultat;

Să trimit şi să primesc corespondenţă personală, care nu să nu fie deschisă sau citită de alţii;

Am dreptul la viaţă privată;

Să menţin relaţii cu familia mea sau cu orice altă persoană la care ţin;

Am dreptul la un avocat în sala de judecată şi în audierile care îmi afectează viitorul;

Să ştiu care sunt drepturile mele;

Sunt o persoană cu drepturi şi responsabilităţi şi am dreptul să fiu tratat ca atare(link).

# data[].attributes.headline
Dreptul la identitate, dreptul la familie(p.40-45)

# data[].attributes.subject
Dreptul la identitate, dreptul la familie(p.40-45)

# data[].attributes.body
Dicționar:
Cetățean – locuitor al unui stat care are drepturi și obligații prevăzute de lege;
Identitate - date prin care fiecare persoană se deosebește de alte persoane(nume, cetățenie, CNP etc);
Copil invizibil – copil a cărui identitate nu a fost recunoscută;
***
După naștere, copiii primesc un act pe care îl eliberează primăria din localitatea în care s-au născut: certificatul de naștere. În el sunt trecute numele și prenumele copilului, data nașterii, localitatea de naștere, numele și prenumele părinților, precum și cetățenia copilului.
Convenția pentru drepturile copilului
Art. 7
”Nume și cetățenie

Orice copil are, prin naștere, dreptul la un nume, dreptul de a dobândi o cetățenie și de a fi îngrijit de părinții săi.”
Ce înseamnă să fii cetățean european?
Din 2007, România a devenit membră a Uniunii Europene, iar cetățeniei române i s-a adăugat cetățenia europeană. Toți cetățenii români, inclusiv copiii, sunt de atunci și cetățeni europeni. Asta înseamnă că nu doar statul român îți recunoaște și îți apără drepturile, ci și Uniunea Europeană.
****
Familia

FAMÍLIE, familii, s. f. 1. Formă socială de bază, realizată prin căsătorie, care unește pe soți (părinți) și pe descendenții acestora (copiii necăsătoriți). ◊ Aer de familie = fizionomie caracteristică, ansamblu de trăsături comune unui grup de persoane înrudite prin sânge. Nume de familie v. nume. 2. Totalitatea persoanelor care se trag dintr-un strămoș comun; neam, descendență.(dexonline.ro)

Familia este prima noastră lume, mediul în care creștem, ne dezvoltăm, ne formăm. Ai învățat în lecția precedentă că părinții îți dau un nume, că trebuie să îți asigure cele mai bune condiții de dezvoltare, într-o atmosferă de fericire, dragoste și înțelegere.

Ce cartonașe cuprind drepturile la identitate și familie?
https://www.living-democracy.com/ro/textbooks/volume-5/part-3/documents-and-teaching-material-4/

# data[].attributes.attachment_link.description
Ne informăm responsabil. Pe cine și cum întrebăm?

# data[].attributes.body
FAMÍLIE, familii, s. f. 1. Formă socială de bază, realizată prin căsătorie, care unește pe soți (părinți) și pe descendenții acestora (copiii necăsătoriți). ◊ Aer de familie = fizionomie caracteristică, ansamblu de trăsături comune unui grup de persoane înrudite prin sânge. Nume de familie v. nume. 2. Totalitatea persoanelor care se trag dintr-un strămoș comun; neam, descendență. (dexonline.ro)
Art. 9 - despre familie
”Separarea de părinți
Orice copil are dreptul să trăiască cu părinții săi, cu excepția situațiilor în care trebuie să fie protejat în fața acestora. Dacă un copil trebuie separat de unul sau de ambii părinți, aceștia au dreptul de a-și face cunoscut punctul de vedere. Dacă un copil este separat de unul sau de ambii părinți, aceștia au dreptul să știe unde se află.”