# data[].attributes.headline
Польський клуб в антикафе Innerspace

# data[].attributes.subject
Польський клуб в антикафе Innerspace

# data[].attributes.body
У жовтні 2016 року була організована перша лекція в рамках Польського клубу. Зустріч відбулася в луцькому  антикафе  «Innerspace». Учасники заходу (серед яких значна частина – це студенти) одразу ж відзначили, що такий формат навчання їм здається цікавішим та ефективнішим. Адже це можливість пізнавати щось нове не «добровільно-примусово», а з власного бажання, коли ти перебуваєш серед людей,  об’єднаних бажанням вдосконалюватися і розвиватися.

# data[].attributes.location_name
Гнидавская улица, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.headline
Гнидавская улица, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.subject
Гнидавская улица, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.body
У довоєнному Луцьку було багато майстерень, фабрик, маленьких виробництв. Через «будівельний бум» діяли і місцеві цегельні. Одна із них належала представнику місцевої заможної єврейської родини Абраму Глікліху. Цегельня Глікліха знаходилася на Гнідаві і називалася «Лучанин».

В міжвоєнний час назва цегельні писалася польською мовою – Łuczanin. Сьогодні в місті можна знайти будинки, зведені із цегли з таким написом. Один із них – на вулиці Кривий Вал.

# data[].attributes.location_name
Градний узвіз, 4, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.headline
Градний узвіз, 4, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.subject
Градний узвіз, 4, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.body
Одна з найцікавіших будівель, які збереглися – банк на Градному Узвозі. Його збудували у 1926 році. Цікаво, що на в’їзних воротах у внутрішній двір зберігся напис – дата будівництва.
Зараз це "Управління Державної міграційної служби"

# data[].attributes.location_name
проїзд Тещин Язик, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.headline
проїзд Тещин Язик, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.subject
проїзд Тещин Язик, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.body
Єврейське кладовище в районі Тещиного Язика, над вул. Глушець існувало із середини ХІХ століття.

Кілька років тому тут з ініціативи Волинської релігійної громади прогресивного іудаїзму та організації «Оалей Цадікім – Гадер Авот» встановили пам’ятний знак.  На місці могил виросла одна з центральних вулиць обласного центру. Просто на старий цвинтар нині «виходять» вікна багатоповерхівок з проспекту Волі. Правда, від цвинтаря вже – ні сліду.

# data[].attributes.location_name
вулиця Кривий Вал, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.headline
вулиця Кривий Вал, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.subject
вулиця Кривий Вал, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.body
Архітектори високо оцінювали будівлю головної пошти на вулиці Кривий Вал. Зокрема архітектори Богдан Колосок та Ростислав Метельницький назвали її «вершиною раціоналістичного напрямку в передвоєнній архітектурі Луцька, …де вдало враховувалися рельєф, конфігурація та інші особливості ділянки, навколишня забудова». Споруду запроектували у проектному бюро Міністерства пошт і телеграфів у Варшаві.

# data[].attributes.location_name
вулиця Винниченка, 8, Луцьк, Волинська область, 43000

# data[].attributes.headline
вулиця Винниченка, 8, Луцьк, Волинська область, 43000

# data[].attributes.subject
вулиця Винниченка, 8, Луцьк, Волинська область, 43000

# data[].attributes.body
Відому у місті будівлю «Будинку офіцерів» збудували у 1928 році як Земельний банк. Її запроектував архітектор Мар’ян Лялевич у стилі академічного класицизму. На ньому збереглися автентичні двері, а до початку «ремонту» ще й були цікаві вікна третього поверху.

# data[].attributes.location_name
вулиця Потебні, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.attachment_caption
На вулиці Потебні у дворах будинків є, на перший погляд, незрозумілі бетонні брили, з яких стирчать шматки арматури. Це – залишки опор першої радіостанції Луцьк

# data[].attributes.headline
вулиця Потебні, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.subject
вулиця Потебні, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.location_name
Велика хоральна синагога, вулиця Данила Галицького, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.headline
Велика хоральна синагога, вулиця Данила Галицького, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Велика хоральна синагога, вулиця Данила Галицького, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
1626 року король Сигізмунд ІІІ дозволив єврейській общині звести муровану божницю на околиці міста. Але не просто так, вона ще й мала захисну функцію. Має чотири споруди, найбільша з них чотирикутна вежа, яка нагадує до замкової оборонної споруди. Синагога діяла до початку Другої світової. У 1942-му вона пережила бомбардування.

# data[].attributes.location_name
Меморіал пам’яті. Місце розстрілу євреїв луцького гетто, Т0303, Волынская область

# data[].attributes.headline
Меморіал пам’яті. Місце розстрілу євреїв луцького гетто, Т0303, Волынская область

# data[].attributes.subject
Меморіал пам’яті. Місце розстрілу євреїв луцького гетто, Т0303, Волынская область

# data[].attributes.body
В урочищі Причищизна на околиці Луцька у 1942-му розстріляли більше 25 тисяч людей. Тільки за те, що вони були євреями. Окупанти привозили євреїв з гетто, розстрілювали у величезних ямах.

Меморіал жертвам Голокосту на місці наймасовіших розстрілів відкрили 10 червня 1990 року.

Щоби потрапити на місце розстрілів, треба пройти через території Гнідавського цукрового заводу. Поруч невелика посадка і промзона. Щороку сюди приходять представники єврейської громади краю, щоби вшанувати полеглих.

# data[].attributes.location_name
Гнідава, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Село Гнідава

# data[].attributes.headline
Гнідава, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Гнідава, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Тоді село начебто належало Міхалу Хрінницькому. В пізніші часи воно не один раз переходило до іншого власника.У 1831 році (або в 1860-х, точно невідомо) біля села німці заснували поселення. Сюди вони прибули із Галичини, куди спершу приїхали із Пфальца, історичного регіону на південному заході сучасної Німеччини.Земля біля Гнідави належала якомусь німецькому генералові з Риги.

# data[].attributes.location_name
вулиця Данила Галицького, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.headline
вулиця Данила Галицького, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
вулиця Данила Галицького, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
фінкевич юлія
Штетли Луцька — райони в місті Луцьку, де проживали євреї і яким був притаманний особливий устрій життя, що проявився в плануванні цих районів, побуті, діяльності громадських інституцій та інших аспектах життя.

# data[].attributes.location_name
вулиця Боженка, 1, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Оздоблений нымецький будинок

# data[].attributes.headline
Вулиця Боженка 1, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Вулиця Боженка 1, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Під час безпосередньої прогулянки по давній німецькій колонії виявилися багато приємних деталей, які створили атмосферу і колорит місцевості. Це певні архітектурні елементи, які відрізняють будинки цієї місцини від будинків цегляного стилю в Луцьку загалом. Це перш за все наявність кутових веранд, які зараз замуровані. Ще одна особливість – оздоблені декоративними пілястрами парадні входи в будинки. А також надвіконні декоративні «хвильки».

# data[].attributes.location_name
SKF Ukraine, вул. Боженка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Старі дерева

# data[].attributes.headline
SKF Ukraine, вул. Боженка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
SKF Ukraine, вул. Боженка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Подекуди можна знайти дуже старі дерева – можливо, вони ще бачили гнідавських німців.

# data[].attributes.location_name
вулиця Боженка, 46, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.headline
Вулиця Боженка, 46, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Вулиця Боженка, 46, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Це таблички, імовірно, з прізвищами німецьких власників. Вони іржаві і вже нечитабельні. Їх ще можна побачити на кількох будинках.

# data[].attributes.location_name
вулиця Боженка, 66, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Будинок збудований німцями.

# data[].attributes.headline
Вулиця Боженка, 66, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Вулиця Боженка, 66, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Хоча перші будівлі були дерев’яними, в подальшому німці свої житла перебудовували у цеглі.

# data[].attributes.location_name
вулиця Боженка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Землі колишньої колонії німців у Луцьку.

# data[].attributes.headline
Вулиця Боженка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Вулиця Боженка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.location_name
вулиця Караїмська, 17, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.attachment_caption
Луцька кенаса 

# data[].attributes.headline
вулиця Караїмська, 17, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.subject
вулиця Караїмська, 17, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.body
Загадковий народ мав свою культову споруду в Луцьку. Вона називалася кенаса. Служба в кенасі була розділена для чоловіків та жінок. За описом мандрівників ХІХ століття, жінки під час служби перебували в окремій кімнаті, у стіні якої були дірки. Через ті дірки вони спостерігали за службою чоловіків. Ця кімната називалася бабинцем. У луцькій кенасі на бабинець піднімалися сходами. Як жінки ділили між собою територію, описав 1933 року луцький караїмський письменник Олександр Мардкович у статті «До пам’яті бабинця»

# data[].attributes.location_name
вулиця Караїмська, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Караїмка середини ХІХ століття. Млюнок Юзефа Ігнатія Крашевського з книги «Спогади з Волині, Полісся і Литви»

# data[].attributes.headline
вулиця Караїмська, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
вулиця Караїмська, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Цікавий і загадковий народ – караїми – проживав у Луцьку впродовж XIV-XX століть. Хоч остаточного наукового слова про те, коли і як вони взялися у нас, не сказано, найпоширеніша думка стверджує, що їх переселив до Луцька Вітовт з етнічної батьківщини – Криму.

Караїми жили і в самому Луцьку, і в селах біля нього, і далі на Волині, наприклад, у Деражному. Про це пише дослідник історії нашого міста Олександр Котис на Хроніках Любарта.

Луцькі караїми відомі перш за все своїм «інтелектуальним продуктом», адже з луцької громади вийшли відомі караїмські діячі – письменник, збирач документів, археолог, популяризатор Авраам Фіркович, переписувач і збирач рукописів Сімха-Ісаак Луцький, священик і письменник Йосиф Соломон бен Мойсей Луцький, теолог і письменник Мордехай Султанський, громадський діяч і письменник Олександр Мардкович, поет Сергій Рудковський та інші.

# data[].attributes.location_name
Vynnychenka Street, 27А, Lutsk, Volyn Oblast

# data[].attributes.headline
Великий Театр Кронштейнів

# data[].attributes.subject
Великий Театр Кронштейнів

# data[].attributes.body
Саме цей будинок був центром великого театрального руху в Луцьку початку 20 століття. У цьому приміщенні ставили вистави члени театральних гуртків і сюди з’їжджалося багато мандрівних артистів. Напередодні Першої світової у Луцьку діяло два театри: Великий (це саме театр Кронштейна) та Малий (нинішній ляльковий).

А ще раніше ця споруда могла мати абсолютно промислове призначення. Тут міг бути млин або ж зерносховище. На даху будівлі свого часу було щось схоже на великий купол. Та й фасад нагадає типову промислову споруду.

Театр у цих стінах діяв до 1926 року. А далі споруду реорганізували під вчительську семінарію.

# data[].attributes.location_name
вул Кафедральна, 15, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.headline
Будинок Прайзлерів або «Чеський клуб та ресторан»

# data[].attributes.subject
Будинок Прайзлерів або «Чеський клуб та ресторан»

# data[].attributes.body
Будинок Прайзлерів
На перетині нинішніх вулиць Драгоманова та Кафедральна розташований будинок Прайзлерів, в якому зі слів місцевих старожилів, ще століття тому був «Чеський клуб та ресторан».

За описами краєзнавців, будівлю звели наприкінці ХІХ століття. Чех Володимир Прайзлер придбав його і зробив ресторан, пізніше власник доробив прибудови і влаштував Заїжджий двір, щоб гості могли заїздити кінними каретами.
Відношення чехів до українців було хороше, про що свідчить розповідь лучанки, яка живе в старому місті, про момент, коли її мама працюючи у родині чеха Володимира Прайзлера, випадково розбила дорогий сервіз. Однак сім'я Прайзлерів не надала цьому випадку уваги та не покарала служницю. Цей момент із життя матері, лучанка розповідає майже завжди, коли проходить поряд з цією будівлею.

Сьогодні ж це приміщення перебуває в аварійному стані і хто б міг подумати, що ще сто років тому у цих стінах грала музика, лунав сміх та відпочивали мешканці та гості міста.

# data[].attributes.location_name
Замок Любарта, улица Кафедральная, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.headline
Замок Любарта

# data[].attributes.subject
Замок Любарта

# data[].attributes.body
Немає достеменних відомостей про участь вірменів у будівництві замку Любарта , але науковці схиляються до того, що саме вірмени утворили багато будівельних бригад і мурували кам’яниці в Луцьку і замок Любарта в тому числі.

# data[].attributes.location_name
вул. Зацепи, 3л, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.headline
Культурний центр вірмен 

# data[].attributes.subject
Культурний центр вірмен 

# data[].attributes.body
У Луцьку створений культурний центр вірмен у Волинській області, який очолює Каджик Даніелян.

# data[].attributes.location_name
вулиця Драгоманова, 1, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.headline
Вірменська громада "Ані"

# data[].attributes.subject
Вірменська громада "Ані"

# data[].attributes.body
Інша ситуація у громади «Ані». За словами голови, влада виділили приміщення на Драгоманова, 1, де збираються члени організації. Планують там невдовзі започаткувати недільну школу для вірмен.

# data[].attributes.location_name
Вірменська церква, улица Галшки Гулевичивны, Луцк, Волынская область

# data[].attributes.attachment_caption
На давній вулиці в історико-культурному заповіднику «Старий Луцьк» досі стоїть старовинна святиня – вірменська церква. Правда, історична доля внесла свої корект

# data[].attributes.headline
Вірменська церква

# data[].attributes.subject
Вірменська церква

# data[].attributes.location_name
проспект Волі, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.headline
проспект Волі, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
проспект Волі, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Будівля педколеджу, де колись було гетто
У 1941-му в Луцьку було три єврейських гетто. Найбільше займало територію так званої Жидівщини (тепер це район вулиць Данила Братковського,  Караїмська, Вірменська у Старому місті). Ще одне знаходилося в районі Красного. Третє – у приміщенні нинішнього педагогічного коледжу, тоді в частині приміщення була євреййська гімназія ім. Глікліха.

Саме у стінах єврейської гімназії, де було так зване робітниче гетто, у 1942-му вибухнуло одне з перших єврейських повстань.

# data[].attributes.location_name
Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.headline
Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Історія Луцька невід’ємно пов’язана з історією єврейського народу. Ще у 1931 році в Луцьку мешкало 17 тисяч євреїв. Війни. Революції. Політичні перипетії. Зумисне винищення. Еміграція. І  вже у 1959-му їх лишилося 770. Але місто досі ховає чимало слідів і місць, пам’ятних і знакових для цього народу.

# data[].attributes.location_name
Ковельська вулиця, 40, Луцьк, Волинська область, Украина, 43000

# data[].attributes.headline
Пристань та майстерні Юзефа Шпачека

# data[].attributes.subject
Пристань та майстерні Юзефа Шпачека

# data[].attributes.body
На старому руслі річки Стир, біля нинішньої вулиці Ковельської, була головна пристань луцьких човнів. Поряд із пританню були судноремонтні майстерні чеха Юзефа Шпачека. Коли прийшла радянська влада, майстерні відібрали, а доля самого чеха невідома.

# data[].attributes.location_name
вулиця Винниченка, Луцьк, Волинська область, Україна

# data[].attributes.headline
Будівля Чеської шкільної матіци

# data[].attributes.subject
Будівля Чеської шкільної матіци

# data[].attributes.body
Напередодні Різдва, 22 грудня 2013 року, громадська організація «Товариство чехів «Матіце Волинська» відзначила 90-річчя створення Чеської загальноосвітньої школи в місті Луцьку. Чеська громада зібралась у стінах своєї колишньої школи.

Нелегкий шлях пройшли чехи від першого дня поселення на Волині до сьогодення. Спільно з українцями пережили вони революції, війни та перемоги, голод та свято, радість та сум. Збереження своєї національної ідентичності було чи не найголовнішим для чехів, які в пошуках нової долі сім’ями приїздили на Волинь із середини XIX століття. Однією з важливих подій у житті чеської громади на Волині було будівництво на початку 20-х років XXст. чеської школи в Луцьку. Знаходилася вона по вулиці Пілсудського,19. Нині у цьому приміщенні розташований Волинський інститут післядипломної педагогічної освіти (вул. Винниченка, 31). Тут також діє чеське товариство «Матіце Волинська».

# data[].attributes.location_name
вулиця Лесі Українки, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Святкова хода вулицею Ягеллонською (Лесі Українки) на День Незалежності Польщі 11 листопада 1937 року. Будинок Себастьяна Подовжика позначений стрілочкою

# data[].attributes.headline
вулиця Лесі Українки, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
вулиця Лесі Українки, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
На початку 30-х років одну з ділянок на Жеромського, ближче до вулиці Ягеллонської (Лесі Українки) купив чех Себастьян Подовжик. Він і збудував тут комерційний будинок, який здавався в оренду. Сьогодні це – ліве крило приміщення колишнього готелю.

Будинок пережив війну, і був добудований уже «совєтами». Запланували спорудити тут готель – і просто добудували будинок Подовжика.

Так на зламі 1950-1960 років готель набув того вигляду, який має і досі – з колонами у центральній частині і двома корпусами – одним польського, іншим радянського часу.

(Мельник Дарина)

# data[].attributes.location_name
Драмтеатр, Луцьк, Волинська область, Україна, 43000

# data[].attributes.headline
Публічний сад на місці нинішнього драмтеатру

# data[].attributes.subject
Публічний сад на місці нинішнього драмтеатру

# data[].attributes.body
Завдяки ще одному чеху в Луцьку постав публічний сад, який потім перетворився на міський парк. Коли на початку ХХ століття переносили ярмарки з Парадного майдану, то однією із пропозицій благоустрою території було влаштування саду. Це мало покращити не тільки вигляд тодішнього майдану, а й його санітарний стан, оскільки поряд із влаштування саду планувалося замостити велику частину майдану бруківкою.

Як пише краєзнавець Вальдемар Пясецький, у 1907 році була створена комісія, яка розглядала проекти для будівництва саду. Фінальний проект включав пропозиції двох фахівців: київського ландшафтного пейзажиста Рудольфа Троцке та садівника Всеволода Влка із Боратина Чеського. Через рік взялися до будівництва саду.

# data[].attributes.location_name
Пивзавод Zeman, вулиця Винниченка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.headline
Пивзавод Zeman, вулиця Винниченка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Пивзавод Zeman, вулиця Винниченка, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
Ще в 1869 році родина Земанів переселилася в Луцьк, де чоловік заснував пивоварний завод.
Секрет виробництва – використання тільки високоякісних матеріалів. Проте в 1906 році завод чеха згорів. І через два роки, край яровицьких полів Йозеф збудував новий завод і став виробляти там ще більше пива. Приміщенні це збереглося. На його фасаді – напис V.J.Z. 1908.

# data[].attributes.location_name
Лютеранская кирха, вулиця Караїмська, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.attachment_caption
Архітектура німецької культури

# data[].attributes.headline
Лютеранская кірха, вулиця Караїмська, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.subject
Лютеранская кірха, вулиця Караїмська, Луцьк, Волинська область

# data[].attributes.body
«Дім Євангелія» — баптиська церква в Луцьку; пам'ятка архітектури, розташована на вулиці Караїмській, 16, в історико-культурному заповіднику "Старий Луцьк".

Кірху було збудовано у 1906 році як храм Луцької лютеранської громади. З часу побудови вона виконувала роль одного з головних храмів німецьких колоністів Волині. Однак у зв'язку з подіями Другої світової війни занепала. В радянські часи вона належала різним установам, головному архіву. Із розпадом Радянського союзу кірха була віддана громаді баптистів, які належно відреставрували споруду. Тепер вона є пам'яткою архітектури, силует якої займає вагоме композиційне та естетичне місце у загальному тлі Луцького заповідника.