# data[].attributes.body
Atomkraft er ikke noget vi har på dansk grund, selvom det har været meget op til debat. Inden for den politiske sektor har der i mange år været diskussion om, hvorvidt denne mulighed kunne være en bedre energikilde både økonomisk og miljømæssigt. Helt tilbage i 1955 lavede man en kommission der behandlede netop atomenergi for at undersøge hvilke muligheder Danmark havde for at benytte atomkraftværker og udvinde energi herved. Denne kommission mødte dog forskellige udfordringer både med uenigheder blandt medlemmerne, samt udefrakommende interesser fra især de danske elværker, der ikke havde den store interesse i sådanne omvæltninger.

Atomkraft blev dog et endnu mere omdiskuteret emne i løbet af 1970’erne. Oliekrisen, som udbrød, grundet krig i Mellemøsten mellem Israel og så Egypten og Syrien på den anden side, var med til at sætte yderligere fokus på behovet for alternative energikilder til de fossile brændstoffer, og politkerne og befolkningen diskuterede derfor atomkraft som aldrig før. Forslag om at indføre atomkraftværk i Danmark blev behandlet meget seriøst, men i 1976 valgt regeringen alligevel at udskyde at tage en afgørende beslutning.

Begrundelse for denne beslutning er at finde i affaldsproblematikken. Det radioaktive affald er meget skadeligt og derfor utrolig svært at komme af med. Derfor ville man vente på en eventuelt løsning, hvilket var det atomforsøgsanlæg Risø også anbefalede. I 1985 valgte den pågældende regering dog at droppe eventuelle planer om atomkraft fra Danmark energipolitiske strategi. Både pga. affaldsproblematikken, som man endnu ikke mente var blevet løst samt pga. en større modstand i befolkningen bl.a. pga. ulykken ved Three Mile Island i USA, 1979.

# data[].attributes.body
Atomkraft er mest betydningsfuld i Frankrig, Spanien, Belgien, Ungarn og Slovenien ifølge denne opgørelse fra 2014.
Det har altså en forholdsvis stor rolle for den europæiske energiproduktion.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuclear Energy Explained: How does it work? 1/3

# data[].attributes.headline
Hvor strømmen i danske stikkontakter fysisk kommer fra anno 2014 ud fra Energinets beregninger.

# data[].attributes.subject
Hvor strømmen i danske stikkontakter fysisk kommer fra anno 2014 ud fra Energinets beregninger.

# data[].attributes.body
Vind: 35 %

Kul og brunkul: 30 %

Vand: 10 %

Biobrændsler: 9 %

Naturgas: 7 %

Affald: 4 %

Atomkraft: 3 %

Sol: 2 %

Kun 0.4% fra olie.
Strømmen fra atomkraftværker importeres primært fra Sverige.

# data[].attributes.body
Kernekraft blev først brugt til elproduktion i 1950'erne. Verdens første kernekraftværk til kommerciel drift, Calder Hall i Sellafield, Storbritannien, stod færdigt i 1956 og producerede el samt plutonium til forsvarsformål. Fra 1960 til sidst i 1970'erne voksede kernekapaciteten på verdensplan fra knap 1 GW til mere end 100 GW. Årsagerne til denne massive ekspansion var det stigende elforbrug og et politisk ønske om at gå væk fra at være afhængig af olie som følge af oliekrisen i 1970'erne. Den offentlige mening blev mere og mere kritisk over for kernekraft i midten af 1970'erne. Man var bekymret for uheld og usikre på, hvordan det radioaktive affald skulle håndteres. Kritikken blev forstærket d. 28. marts 1979, da kernekraftværket Three Mile Island i nærheden af Harrisburg, Pennsylvania i USA blev udsat for en delvist nedsmeltning pga. en række tekniske fejl. En reaktor blev ødelagt, men der slap intet radioaktivt materiale ud, og ingen blev kvæstet. Alligevel fik ulykken stor betydning for den offentlige debat og den politiske udvikling.
Der forekom en alvorlig kernekraftulykke ved Tjernobyl i det nordlige Ukraine i 1986. Uranbrændslet blev overophedet og smeltede, hvorved den omgivende grafit blev antændt, og store dele af kraftværket eksploderede pga. varmen og reaktionen mellem grafitten og dampen. Der blev spredt radioaktivt materiale over store dele af Europa. En af årsagerne til det var, at Tjernobyls reaktor ikke havde en indkapsling rundt om reaktoren, der kunne hindre udslip, hvilket alle eksisterende kraftværker har i dag. Som umiddelbar følge af ulykken blev der dræbt 30 mennesker, og 134 fik akutte stråleskader. Der har været et øget antal tilfælde af kræft i skjoldbruskkirtlen i de nærliggende områder i det tidligere Sovjetunionen, og man mener, det hænger sammen med Tjernobyl-ulykken. Presset rundt om i verden for at udfase kernekraft tog til efter ulykken, og i 1990 havde Italien lukket sine samtlige reaktorer. Konklusionerne på basis af både Three Mile Island- og Tjernobyl-ulykken har resulteret i yderligere forbedringer af sikkerheden for kernekraftværker i drift. Den offentlige mening om kernekraft er blevet mere positiv inden for de senere år, og flere lande har besluttet at udskifte gamle reaktorer eller udvide deres kernekapacitet.

# data[].attributes.body
De fleste tror at atomkraft er en ren energikilde, altså at den ikke frigiver noget CO2. Det er sandt at der ikke udledes noget CO2 ved energiudvinding processen, men det betyder ikke at atomkraftværker ikke frigiver CO2 indirekte.  Som fornævnt skal man bruge beriget Uran til atomkraft processen. Udvindingen af denne Uran frigiver større og større mængder af CO2 da de største uranminer tømmes frigives der mere CO2 for at udvinde beriget Uran.

Selvfølgelig udledes der også CO2 i forbindelse med byggelse af atomkraftværkerne og transport af radioaktivt affald.

På grund af CO2 udledningen ved Uranudlednings processen højere end ved vedvarende energikilder som vindenergi, vandenergi og solenergi.

# data[].attributes.body
For at kunne bruge kernekraft, altså det der bliver produceret på atomkraftværker, skal der bruges beriget Uran. Uran findes i naturen i form af primært to forskellige isotoper: Uran-238 og Uran-235. For at uranet skal kunne bruges i et atomkraftværk, må det beriges således at det indeholder 2-3% Uran-235. Berigningen er en kompliceret og kostbar proces, som i større målestok kun foregår i USA, Frankrig, England og Rusland.
Varmeudviklingen i en reaktor opstår, når isotopen Uran-235 spaltes i to, samtidig med at der frigives neutroner. De to spaltningsprodukter «kolliderer» med andre atomer, og der udvikles varme. Neutronerne kolliderer med andre atomer og forårsager, at spaltningen fortsætter i en kædereaktion. Processen kaldes kernespaltning - eller fission. Fission betegner i fysikken spaltning af tunge Atomkerne i lettere atomkerner og neutroner. Spontan fission forekommer i naturen i meget tunge og ustabile kerner, men med ringe sandsynlighed.
Hovedkomponenterne i selve reaktoren er brændslet, moderatoren, kontrolstavene og kølemidlet. Brændslet, moderatoren og kontrolstavene udgør reaktorkernen, som er indeholdt i en reaktortank af stål.  Moderatoren har til opgave at bremse de hurtige neutroner, der er produceret ved spaltningen, således at de kan blive fanget af andre Uran-235 atomer. Kun såkaldte "langsomme" neutroner kan forårsage en spaltning af Uran-235.

# data[].attributes.body
goo.gl/JD8emH

# data[].attributes.body
Thorium er et grundstof, som de sidste par år har været meget diskuteret, da mange anerkendte forskere anser det som en mulig erstatning for uran. Ligesom uran kan thorium nemlig spaltes og frigive energi, men det skulle til gengæld være langt sikrere, da det er nemmere at styre. Derudover findes der også store mængder thorium i verden (bl.a. i Indien og Australien), og det skulle også have et langt større energiindhold end uran. En anden fordel ved thorium er, at der bliver dannet langt mindre radioaktivt affald - faktisk omkring hele 100 gange mindre - end ved uran. Derudover er det også utrolig svært at fremstille atomvåben ud af thorium.
En af grundene til at man endnu ikke har thoriumreaktorer er, at det er utrolig dyrt at forske i emnet, og det er en meget lang proces, da der ikke er så meget viden indenfor området endnu. Flere lande, her i blandt USA, Kina, Tyskland og Norge (blandt flere) forsker dog allerede indenfor området og håber på snart at kunne udvinde energi ved hjælp af sådanne reaktorer.

Udover thorium er en af de store satsninger forskning indenfor fusionkraft. Den nuværende måde at få energi på ved atomkraft er ved fission (hvor man spalter kernen), og fusion (sammen smeltning af atomkerner) skulle være langt sikrere. Faktisk er man så langt i forskningen, at mange forskere forventer, at det først fusionskraftværk vil producere strøm til Europa omkring 2040. Hvis det sker, vil det være revolutionerende for verden, da der er mange fordele ved fusion frem for fission. F.eks. er fusion sikkert, da atomkernen ikke kan nedsmelte, på samme måde som fission kan (som det skete med bl.a. Tjernobyl), og der er næsten heller ikke noget radioaktivt affald, og så er det også umuligt at bruge fusion til at fremstille atombomber. Ved en sammensmeltning af kernerne frigives der desuden en langt større mængde af energi end ved en spaltning. Udfordringerne ved fusion er, at for sådan en reaktion kan opstår, skal man bruge utrolig høje temperaturer! I en reaktor på jorden skal man op på over 100 millioner grader, da vi ikke har det samme tryk, som der findes på solen (som også er en form for fusion reaktion) I Sydfrankrig er man ved at bygge en forsøgsreaktor (ITER), som skal undersøge, om det rent faktisk er muligt at danne mere energi, end den skal bruge, og derved vil være en brugbar energikilde. ITER er et projekt, som hele verden er gået sammen om, og man forventer at se de første resultater omkring 2030 - så må tiden vise, om det er positive eller negative resultater der venter.

# data[].attributes.body
Ulemperne ved atomkraft inkluderer, at det skaber en del radioaktivt affald, som ofte er både svært og dyrt at komme af med. Det radioaktiveaffald er utrolig giftigt (det er bl.a. kræftfremkaldende) og meget skadeligt, hvis det kommer ud i miljø. Derudover går der mange tusind år, før det ikke er skadeligt mere, og i den periode er det nødvendigt at gemme væk f.eks. dybt nede i undergrunden. Affaldet er et stort problem, da det også kan bruges til at fremstille atombomber. Som set i Japan efter 2. verdenskrig, er atombomber utrolig farlige, da de kan udslette alt og gøre store områder ubeboelige i mange generationer. I dag er det ikke bare USA og Rusland, som har udviklet atomvåben - i dag har lande som Kina, Indien, Storbritanien, Frankrig og Nordkorea også fremstillet deres egne våben. Problemet er, at det kan være utrolig svært at finde ud af, om lande blot udvikler atomkraftværker for at skabe energi, eller om de i virkeligheden forsker i atomvåben. Mange er også bange for, at der skulle opstå en ny katastrofe som Tjernobyl eller Fukushima, som var skyld i tusinde af dødsfald og har lagt store områder, i de pågældende lande, øde.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 Reasons Why Nuclear Energy Is Terrible! 2/3

# data[].attributes.body
Der er både fordele og ulemper ved atomkraft. En af fordelene er at det bl.a. generere meget energi meget hurtigt. Atomkraft er også CO2 neutralt og forurener derfor heller ikke luften (da det er vanddamp som bliver sendt ud i luften fra et atomkraftværk), og har således ikke slået folk ihjel (som f.eks. kulkraftværker har) på grund af luftforurening. Mange folk er dog mere bange for atomkraft, da det har katastrofale konskvenser, hvis der sker en ulykke og glemmer at overveje de helbredsmæssige konsekvenser, som kul- og oliekraftværker medfører. I en tid hvor mange snakker om klimaændringer, har atomkraft også en anden stor fordel - det udleder ikke CO2 direkte. Det er en af mange grønne former for energi, da det ikke udleder diverse drivhusgasser og er derfor meget bedre for miljøet, end værker der kører på fossile brandstoffer.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 Reasons Why Nuclear Energy Is Awesome! 3/3