# data[].attributes.body
Någon annan som ej har nån ork

# data[].attributes.headline
Susanna och PontusFormInledning, frågeställningMaterial och metodAvhandling, utredande delSammanfattning, slutsatsKällförteckning, källhänvisningInnehållInledning, trattstruktur, intresseväckande, frågeställningen ska vara tydligMaterial, metod, vilka källor som används och hur jag ska gå till väga för att besvara frågeställningenAvhandling, utreder frågan, källhänvisar, citat, sambandsord, referatmarkörerSlutsatsen, diskuterar vad man kommit fram till, källhänvisningKällförteckning, källorna man använtOrdlistaEftersomDessutom Däremot VisserligenFöljaktligenDärefterEnligtSåsom För det första För det andra

# data[].attributes.subject
Susanna och PontusFormInledning, frågeställningMaterial och metodAvhandling, utredande delSammanfattning, slutsatsKällförteckning, källhänvisningInnehållInledning, trattstruktur, intresseväckande, frågeställningen ska vara tydligMaterial, metod, vilka källor som används och hur jag ska gå till väga för att besvara frågeställningenAvhandling, utreder frågan, källhänvisar, citat, sambandsord, referatmarkörerSlutsatsen, diskuterar vad man kommit fram till, källhänvisningKällförteckning, källorna man använtOrdlistaEftersomDessutom Däremot VisserligenFöljaktligenDärefterEnligtSåsom För det första För det andra

# data[].attributes.attachment_link.title
ScHoolboy Q (Ft. BJ The Chicago Kid) - Studio

# data[].attributes.attachment_link.description
Studio Lyrics: I'm just sittin' in the studio just tryna get to you, baby / But this song so fuckin' dope, girl, it's harder not for me to blaze it / To tell the truth, wish it was you in this

# data[].attributes.body
Throw a loc your pussy, girl, you knowing that your nigga faded
Can I hit that pussy way I wanna while this record playing?
Put my tongue in different places, play a game of Operation
Like, na-na-na, la-la, la-la, you get wHat I'm saying
No metaphors, nothing like that
I'm keeping it straight to tHe point with you
So, I'mma put this dick up all in-side-of-you

# data[].attributes.body
Innehåll: Citat, sambandsord, källhänvisningar,  referatmarkörer, jämförelser

Form: Inledning, syfte, material och metod, avhandling, avslutning

Ord:
Referatmarkörer: Redogör, redovisar, pekar på, hävdar, menar, säger, skriver, påstår

Sambandsord:
inledningsvis, avslutningsvis, slutligen, därför, dessutom, därmed, trots det

# data[].attributes.body
Innehåll: Källhänvisningar, citat, sambandsord, referatmarkörer, jämförelser. Sammanfattning.

Metod: Bilda förväntningar på texten, efter detta är det klokt att skumläsa och sedan närläsa. Slutligen kan det vara bra att bilda en mindmap.

Sambandsord:
Utöver detta
Därför
För det första
Inledningsvis
För det andra
Fortsättningsvis
Slutligen
Avslutningsvis

# data[].attributes.body
Form: Frågeställning/inledning, syfte, Avhandling, Avslutning/sammanfattning

Innehåll: Referatmarkörer, källhänvisningar, citat, sambandsord, jämförelser.

Ordlista: även, dessutom, vidare, tilläggas kan, inledningsvis, sedan, till sist, jämfört med, såsom, dock, å ena sidan, å andra sidan, exempelvis, belyser, därför, resultatet blir.

# data[].attributes.body
Innehåll: Språkhistoria, språklig förändring

Ord:
Tillika
Följaktligen
Trots det
Emellertid
Även om
Därmed
Dessutom

Form:
Inledning
Metod och Material
Avhandling
Slutdiskussion
Slutsats

# data[].attributes.body
inledning: presentera ämne och frågeställning

Metod och material: Syftet med texten och modellen och källor

Avhandling:
Avhandla källorna

Slutdiskussion: jämföra och komma fram till något.

Källhänvisning.

ordlista:
Referatmarkörer:  redogör, fastslår, behandlar

Röda tråd ord: inledningsvis, menar vidare, avslutningsvis.

# data[].attributes.body
- Innehåll
- Form
- Ord ni ska använda aktivt

# data[].attributes.body
Innehåll
Struktur?
Form?
Inledning
Metod, material [och källkritik]
Avhandling
Slutsats

sambandsord:
Således
Trots det
Sammtidigt
Även om
Därmed
Dessutom
Utöver detta
Därför
För det första
Inledningsvis
För det andra
Fortsättningsvis
Slutligen
Avslutningsvis
Roten av 7
Emellertid
Å andra sidan
Å  ena sidan
Tiologaritmen av 100
Därav
Därigenom?
Fast än
Oavsett
Av denna anledning
Därefter
Till en början
Till sist

# data[].attributes.body
- Rubrik
- Inledning, med introduktion till ämnet och frågeställning
- Avhandling, med referat till källor som svarar på frågeställning
- Slutsats
- Källförteckning

Ordlista:
Dessutom
I första hand/ andra hand
Således
Fortsättningsvis
Exempelvis
Utöver
Också
Därför

# data[].attributes.body
Innehålls lista:
-exempel
-varför förändringen sker
-hur den förändrats över tid
- förutspå hur det kommer se ut i framtiden
-olika språkperioderna

Struktur lista:
(timglas metoden)
-inledning ( tar upp ämnet övergripande)
- metod och material ( vilka källor vi kommer använda oss av och varför)
-avhandling (avhandlar källorna i olika stycken, samt refererar till dem)
-slutsats (vad vi kommit fram till utifrån källorna, utan värdering)
-källhänvisning ( vilka källor vi använt oss av med årtal osv)

Begreppslista:
hävdar
menar
anser
påstår
enligt
tycker
skriver
yrkar för
talar om
sedan
därefter
slutligen
sammanfattningsvis
således
följaktligen
därmed
därefter
inledningsvis

# data[].attributes.body
Form: Inledning (syfte metod frågeställning, inleder ämnet) Avhanding (bearbeta källorna) slutdiskussion och slutsats (svara på frågeställning)

Innehåll: Tre texter:  språkhistoria1 och 2, språkbruk.

Ordlista:
Avslutningsvis: då man drar en slutsats/inleder sista stycket i texten
Dessutom, utöver: om man ska tillägga något
Menar, hävdar, påstår:när man vill skriva om vad sin källa säger/tycker
Sammanfattningsvis: om man vill sammanfatta något

# data[].attributes.body
Struktur:
Inledning: trappstruktur, med ett övergripande innehållsom mynnar ut i syftet
frågeställning:
metod och material: vad ska man använda sig av och hur
avhandling: utreder ämnet med hjälp av materialet och refererar till det
slutsats: sammanfattar det man kommit fram till och drar en slutsats

Källhänvisning: skriver ner sina källor i rätt ordning

Ordlista:
Avslutningsvis, menar, hävdar, anser, skriver, dessutom, således, så som, påstår, säger, förvisso, därför, för det första, för det andra, likaså, sammanfattningsvis, å andra sidan,  nästa, sedan, jämfört med, på så sätt, slutligen, tvärtemot, trots att,  på grund av, med bakgrund till, i själva verket, det vill säga

# data[].attributes.body
Form
Inledning/syfte/frågeställning
Metod & material
Avhandling
Slutsats
Källförteckning

Innehåll
3 akademiska texter, Vad är svenska?, Språkbruket och språkhistoria
Hur språket har förändrats i olika aspekter (grammatik, talspråk, skriftspråk) (använd gärna exempel). Förutspå vad som kan hända med språket i framtiden.

Ordlista
I jämförelse med
En likhet är
En skillnad är
Dessutom
Sammanfattningsvis
Avslutningsvis
Han anser att
Till skillnad från
Emellertid
Sannolikt

# data[].attributes.body
Innehåll:

Form:
Inledning
Syfte
Frågeställning
Metod och material
Avhandling
Slutsats
Ord:
Sambandsord
Tidsord
Formellt språk
Kortfattat/konsist
Objektivt

För att beskriva händelseutvecklingen i språkhistorien, kan man använda redogörande ord så som, då sedan etc.

För att referera till texterna vi läst skulle vi använda refaratmarkörer så som enligt, skriver, menar etc.

Ger man exempel som inte är kopplade till ett direkt referat utan snarare ett allmänt exempel används ord som som, exempelvis etc.

När man tar ställning (inte nödvändigtvis sin egen) används ord som sannolikt, men dock, emellertid etc.

När man kommer till en slutsats används ord som

# data[].attributes.body
Redan på gymnasiet är det viktigt att  tillämpa  studieteknik  för att optimera sina förutsättningar för kommande högskolestudier.   Tempot på högkolan är betydligt högre än på gymnasiet, där av är studieteknik mer viktig. Exempelvis  Genom att läsa in material innan undervisningen så kan man ligga steget före.  Högskolestudier är oerhört tidskrävande därför ska man reda nu lära sig att planera sina studier. Man ska läsa in litteraturen  på ett smart sätt med fokus på det viktigaste det vill säga inte från pärm till pärm.  Med detta innebär att man ska använda litteraturen som ett uppslagsverk då man skummar igenom, reflekterar och repeterar sitt resultat.   Med andra ord kan man ta  till sig denna typ av studiteknik och följa  dessa tips  för att förberedda sig  inför högskolan .  �

# data[].attributes.headline
Pontus och FredrikÖvergången mellan gymnasiet och högskolan leder ofta till en smäll för studenten, därför är det viktigt med rätt studieteknik. Det ökade ansvaret och tempot leder till överinläsning, vilket inte är fungerande för högskolan enligt Ingmar Karlsson. Han menar att man ska förenkla inläsningen med hjälp av sammanfattningar och resultat, komma förberedd till föreläsningar och läsa resultat först vid facklitteratur för en bättre studieteknik. Däremot är det viktigt med fortsatt ansvarsfullt arbete för bra studier och ta den tid du behöver för det du strävar efter. Som sammanfattning ger skribenten Love Ahlstrand tips på förbättrad studieteknik;  läs på rätt sätt, läs på innan föreläsningarna och ge dina studier den tid de kräver.

# data[].attributes.subject
Pontus och FredrikÖvergången mellan gymnasiet och högskolan leder ofta till en smäll för studenten, därför är det viktigt med rätt studieteknik. Det ökade ansvaret och tempot leder till överinläsning, vilket inte är fungerande för högskolan enligt Ingmar Karlsson. Han menar att man ska förenkla inläsningen med hjälp av sammanfattningar och resultat, komma förberedd till föreläsningar och läsa resultat först vid facklitteratur för en bättre studieteknik. Däremot är det viktigt med fortsatt ansvarsfullt arbete för bra studier och ta den tid du behöver för det du strävar efter. Som sammanfattning ger skribenten Love Ahlstrand tips på förbättrad studieteknik;  läs på rätt sätt, läs på innan föreläsningarna och ge dina studier den tid de kräver.

# data[].attributes.body
Övergången från gymnasiet till universitetet är överväldigande och blir svårt för många. Det ställs mycket högra krav på eget ansvar och därmed blir studietekniken helt annorlunda. Materialet du studerar och läser är betydligt mycket mer än på gymnasiet och därför är det vanligt att många använder sig av fel studieteknik. Chockerande för många är att studierna är ett heltidsjobb som kräver väldigt mycket av din tid, och för att hinna med alltid måste du själv kunna plocka ut det viktigaste ur materialet. Därför är det viktigt att du betonar självständighet och ansvar i ditt studerande under din tid på universitetet.

# data[].attributes.body
Studenter måste studera på ett annat sätt på högskolan än på gymnasiet.

Ingmar Andersson, studievägledare, som också föreläser om studieteknik, förklarar skillnaden mellan att studera på gymnasiet och på högskolan. Ingmar nämner att nyblivna studenter på högskolan har fel studieteknik och studerar på samma sätt som man gör på gymnasiet. På högskolan så säger inte läraren vad man ska läsa utan man måste jobba självständigt. Beroende på vad man går för program så kan man lägga ner 40 drygt 40 timmar i veckan på studier.

Ingmar Andersson hävdar att man kan förbättra sin studieteknik genom att fördela sin läsning på ett effektivt sätt, exempelvis att skumma igenom, läsa sammanfattningar, ändra ordning snarare än att läsa allt i kronologisk ordning. En till sak är att läsa på inför föreläsningar. Då kan man lättare ta in informationen. Den tredje saken är att man måste lägga ned mer tid på sina studier och att man prioriterar dessa.

# data[].attributes.headline
Att plugga på gymnasiet kan vara utmanande. Något många saknar är en studieteknik som är välfungerande. Mycket av framgången bakom en bra studieteknik ligger i sättet man väljer att strukturera sin tidsplan. Att vara ute i god tid är därför viktigt. Det är även viktigt att vara påläst och insatt i ämnena man läser då det ger förutsättningar för goda studieresultat. Därför är det viktigt att läsa på rätt sätt samt ge dina studier den tid de kräver. 

# data[].attributes.subject
Att plugga på gymnasiet kan vara utmanande. Något många saknar är en studieteknik som är välfungerande. Mycket av framgången bakom en bra studieteknik ligger i sättet man väljer att strukturera sin tidsplan. Att vara ute i god tid är därför viktigt. Det är även viktigt att vara påläst och insatt i ämnena man läser då det ger förutsättningar för goda studieresultat. Därför är det viktigt att läsa på rätt sätt samt ge dina studier den tid de kräver. 

# data[].attributes.body
Villiam & Daniel

# data[].attributes.body
Många första års elever på högskolan anser att det är det höga tempot och kraven som gör studierna svåra, men i själva verket är det deras studieteknik som är fel.

Ingemar Andersson berättar för Love Ahlstrand i sin artikel ”Plugga smart för bra resultat” (2015) att problemet med första års eleverna idag är att dem försöker läsa in för mycket information än vad som är nödvändigt för deras egen lära. En annan sak Ingemar talar om är att eleverna på högskola har ett betydligt större ansvar över sina egna studier, då ett tips kan vara att läsa innan föreläsningarna för att få ett så bra resultat som möjligt, även att inlärandet kräver lång tid och faktiskt räknas som en heltids sysselsättning. Eleverna gör det alltså svårare för sig själva på grund av att dem pluggar på fel sätt. De måste förstå att man måste lägga ner mycket tid på studierna, läsa på rätt sätt och visa egenintresse för sitt ämne.

# data[].attributes.body
Kärnmening:

Man måste plugga hårdare och smartare när man går på högskolan och för det krävs en smart studieteknik.

Fördjupning:

För många kan det bli en chock att börja högskolan. Mängden studier är en stor förändring från gymnasietiden då det ligger mer på eget ansvar och att det är andra krav. Man ska inte läsa som innan utan hitta en ny teknik, inte läsa början till slut ibland utan börja med resultatet och ta ut det viktigaste. Det är ett heltidsåtagande.

Sammanfattning:

En bra studieteknik på högskolan är nödvändig. Tips kan vara att läsa på rätt sätt, läsa innan föreläsning och lägga ner tillräckligt med tid på sina studier.

# data[].attributes.body
En bra studieteknik kan vara nyckeln till bra betyg.

Vad detta innebär i praktiken är lättare än vad många tror.  Det handlar bland annat om  att läsa rätt. Vilket innebär att fokusera på resultaten och sammanfattningar snarare än att läsa och lära sig allt. Viktigt är också att man läser på innan föreläsningar och genomgångar. Eftersom risken finns att man väl på plats inte förstår vad som lärs ut och därmed missar viktig undervisning. Dessutom bör man ha insikt om att studier är en heltidssysselsättning och tar tid.

Sammanfattningsvis kan man säga att en bra studieteknik handlar om att man lägger fokus tre saker. Läsa rätt, vara förberedd och lägga ner den tid som behövs. Men i slutändan är mödan värd.

# data[].attributes.body
Övergången mellan gymnasiet och högskolan kan vara svår för unga som inte är vana vid den studieteknik som behövs på högskolan. För högskolan krävs mer ansvar från eleverna för att göra sina egna läxor och att hänga med i kursen. Eleverna behöver lära sig att studera på ett effektivt och smart sätt. T ex råds elever att läsa igenom texterna innan en föreläsning för att på så sätt förstå så mycket som möjligt av vad läraren säger. Vidare bör elever inse att facklitteratur inte är skönlitteratur och man kan i högskoleböckerna skumma igenom orden och läsa resultatet istället. Slutligen uppmuntras elever att ta sina studier på allvar. e�t��'�d

# data[].attributes.headline
Axel D & Fanny EDet skiljet sig mycket mellan högskola och gymnasiet. I sin artikel skriver Love Ahlstrand om förändringen mellan gymnasiet och högskolan. Han intervjuar Ingmar Andersson som jobbar som studievägledare och föreläser om studieteknik. Andersson uttrycker i artikeln problemen som uppstår vid förändringen mellan högskola och gymnasiet. Han säger att studietekniken förändras markant när man som studerande tar klivet upp till högskolestudier. Det är ett högre studietempo och många nyblivna högskolestuderande är inte förbereda på förändringen. Andersson säger att man ska förändra sin studieteknik för att lyckas på högskolan.  

# data[].attributes.subject
Axel D & Fanny EDet skiljet sig mycket mellan högskola och gymnasiet. I sin artikel skriver Love Ahlstrand om förändringen mellan gymnasiet och högskolan. Han intervjuar Ingmar Andersson som jobbar som studievägledare och föreläser om studieteknik. Andersson uttrycker i artikeln problemen som uppstår vid förändringen mellan högskola och gymnasiet. Han säger att studietekniken förändras markant när man som studerande tar klivet upp till högskolestudier. Det är ett högre studietempo och många nyblivna högskolestuderande är inte förbereda på förändringen. Andersson säger att man ska förändra sin studieteknik för att lyckas på högskolan.  

# data[].attributes.body
Kärnmening: Studier på högskolan är ett heltidsjobb.

Fördjupning/Utveckling: Många gymnasieelever underskattar tiden som krävs för att prestera på den nivån som behövs på högskolan. Du kan inte ta in information från facklitteratur på det sättet som du tar in information från skönlitteratur. Det är viktigt att läsa på före föreläsningar för att hänga med under presentationen.

Sammanfattning: I facklitteratur ska du hålla dig till rubriker och resultat och före föreläsningar är det viktigt att vara påläst om området på en högskolenivå.

# data[].attributes.body
Ingmar Andersson, studievägledare och föreläsare om studieteknik, ger tre tips på hur man kan förbättra sin studieteknik på högskolan. Eftersom de stora skillnaderna mellan gymnasiet och högskolan menar Andersson att att en annorlunda studieteknik är behövlig för att klara sig. Ingmar har tre konkreta tips. Man ska fokusera på sammanfattningar och ta ut det viktigaste ur texten. Det är även viktigt att läsa på innan föreläsningar, annars finns det risk för att du inte förstår något. Dessutom måste du lägga ner mycket tid på studierna då det är en heltidssysselsättning. Tipsen är nödvändiga eftersom många studerar på fel sätt när de först kommer till högskolan då studiesättet mellan gymnasium och högskola skiljer sig och på grund av det förhöjda studietempot.

# data[].attributes.body
Kärnmening:

Det är stor skillnad mellan gymnasiet och högskolan.

Fördjupning/utveckling:

På gymnasiet säger läraren åt dig vad du ska läsa och göra till skillnad från högskolan där man måste ta mycket eget ansvar. Man måste läsa betydligt mer än vad man tror, heltid betyder verkligen hela tiden. Även sättet att läsa på skiljer sig från studietekniken man använder sig av på gymaniset. Du måste på högskolan fokusera på att läsa rubriker och sammanfattningar.

Sammanfattning:

Högskolan är tuffare än vad man tror och skillnaden i studieteknik från gymnasiet är enorm.

Av: Vendela & Elsa 9

# data[].attributes.body
När man studerar på gymnasiet är det viktigt att ha en bra studieteknik. Det finns flera sätt att gå tillväga för att uppnå bra resultat med hjälp av olika studietekniker. Exempel på dessa tekniker är att läsa sammanfattningar och resultat i texter, istället för att läsa allt. Ett annat exempel är att läsa på innan föreläsningen, för att öka chansen att du förstår vad föreläsaren säger. Med hjälp av dessa studietekniker, blir din gymnasietid enklare.

# data[].attributes.body
Lägg era stycken om studieteknik här.

# data[].attributes.body
Referat av texten ”Språkbruket” skriven av Catharina Grünbaum, publicerad i DN.

Detta är ett referat av texten Språkbruket, skriven av Catharina Grünbaum i DN år 1999. Författaren börjar texten med att skriva om hur våra förfäder faktiskt skulle förstå vissa ord vi använder idag, då de är så kallade ”arvord”. Grünbaum definierar arvord som de äldsta orden som alltid varit använts, och tar upp exempel som moder, regn och liten. (1999; 1)

Grünbaum fortsätter sin text med att introducera ämnet språkhistoria, och hur man delar in språkutvecklingen i olika perioder. Hon börjar med ”den urnordiska” perioden, som är mellan Kristi födelse och 800-talet, och skriver att språket som användes var detsamma inom det svensk-dansk-norska området. När historien närmar sig vikingatiden och 800-talet förklarar Grünbaum att nordborna talar så kallad ”dansk tunga” men att de olika geografiska områdena har utvecklat individuella drag. Vid den här tiden kan man börja prata om ett svenskt språk kallat runsvenska. Under den här tiden tecknas språket ner i runskrift vilket snart utbyts mot de latinskaalfabetet. Grünbaum skriver att de första nedtecknade handskrifterna är de medeltida landskapslagarna. Där den första skrivna är Västgötalagen vilken författades på 1200-talet det här är början av språkperioden, fornsvenska. (1999; 1)

Sedermera skriver Grünbaum om de medeltida språket vilket utvecklats mycket, en effekt av   samhällets fördjupning under medeltiden. Detta beror på olika anledningar, aristokratin och hovet utvecklar sitt språk likaså präglas språket av kloster som översätter helgonberättelse, bibeltexter och annan litteratur. Grünbaum skriver att svenskan utvecklas mycket på grund av kontakten med andra språk som latin och franska. Under hansatiden präglas svenskan mycket av kontakten med de handelsresande tyskarna. ”Tyskan var ett högstatusspråk”. Gräubaum skriver att tyskan var det mest omvälvande som det svenska språket gått igenom. (1999; 2)

Hon tar upp hur mycket det svenska språket har förändrats angående uttalet. Man kan se de tydligt på den svenska rättstavningen, t.ex. på hur sättet stjärna stavas. Förut hördes alla konsonanter för sig. I fornsvenskan var språket mer komplicerat, men ordböjningen började så småningom förenklas i slutet av medeltiden, vilket till stor del berodde på att tyskar flyttade till Sverige, och använde sig av språket på ett annat sätt. Tryckning och spridning av böcker var en viktig del av skriftspråkets stabilisering. Den svenska bibelöversättningen som skrev år 1526 och 1541, innebar att man satsade mer på den språkliga formen, och framförallt en enhetlig stavning och den här reformationen var inledningen av den nysvenska perioden, och det var även nu ett svenskt riksspråk började ta form. Ett av exemplen Grünbaum tar upp som en av förändringarna som skedde under 1600 talet är hur ordet ni uppstått, vilket som många andra ord uppstått av en missuppfattning. Hon tar även upp hur stort inflytande tyskan har haft på det svenska språket, men även hur vi tagit in låneord från franskan och italienskan under det trettioåriga kriget. Under 1600- talet blev franskan mode. De utbildade människorna började blanda in främmande ord, vilket både Karl XI och Karl XII går emot, och tillhåller folket att skriva begriplig svenska, och i samband med det här återupplivas flera gamla nordiska ord, som vi använder än idag. Det var även franskans uttal som satte sina spår i det svenska språket. På sida 4 kan vi läsa om hur den lättflytande, konverserande stilen införs, runt år 1732, vilket lägger grunden för ett svenskt journalistspråk. Hon tar även upp hur den svenska ordlistan bildas år 1874, som man fortfarande betraktar som norm för stavning och böjning i det svenska språket idag.

Grünbaum skriver att den mer lediga skönlitteraturen och pressen utvecklas ytterligare under 1800-talet, då tidningar som Aftonbladet och DN kom. Vidare skriver hon att vi fortfarande får låneord från franskan och tyskan men att svenskan även får inflytande från danskan och norskan under andra hälften av århundradet. Ett hopp fram till efter andra världskriget, och Grünbaum hävdar att engelskan närmast invaderar det svenska språket. (1999; 4)

På sista sidan, s. 5, skriver Grünbaum om hur vårt skriftspråk påverkar vårt talspråk, som att vi numer uttalar orden tydligare än förut. Samtidigt menar Grünbaum att talspråket influerar vårt skriftspråk, då ord som förut var lågstatus nu ses som helt okej att använda. Avslutningsvis frågar sig Grünbaum vad som kommer att hända med svenskan i framtiden. (1999; 5)

# data[].attributes.body
I sin text Språkbruket (1999) berättar Catharina Grünbaum om det svenska språkbrukets historia från början av vår tidräkning till idag. Inledningsvis tar hon upp exempel för att visa att svenskan härstammar från proto-indoeuropeiskan. Därefter redogör hon för det svenska språkets olika perioder, varav den tidigaste perioden var urnodiskan (ca. år 1 – 800). (Grünbaum, 1999: 1) Grünbaum berättar att källorna är få, men att dessa tyder på att de språkliga skillnaderna var få i Skandinavien.

Efter år 800 däremot hävdar Grünbaum (1999: 1) att svenskan, trots sin likhet mot resten av nordiskan, kan ses som ett eget språk. Denna svenska kallar hon för runsvenska, även om runor senare kom att konkurreras av det latinska alfabetet. Kring 1200-talets början övergår runsvenskan till fornsvenska, enligt Grünbaum (1999:1).

Under Medeltiden blev vadstenaspråket betydelsefull för svenskans utveckling, skriver Grünbraum (1999:2). Vidare skriver Grünbraum att svenskan utsätts för kontakt med andra språk. Högstatusspråk såsom tyskan kom att påverka det svenska språket. Tyskan hade alltså ett väldigt betydelsefullt inflytande över det svenska språket, förmodligen det mest omvälvande i språkets historia.

Ordböjning förändrades även till det lättare mot slutet av medeltiden, vilket enligt Grünbaum (1999: 3) var ett resultat av tyskarnas hantering av det svenska språket. Dock var ändå det gamla böjningssystemet inte helt dött. Exempelvis införs fasta uttryck som ”gå man ur huse, det är inte allom givet, av ondo”.

Tack vare pressen så blev det svenska skriftspråket mer standardiserat, vilket Grünbaum menar (1999: 3) inleder den nysvenska perioden. Vid detta skede börjar även ett svensk riksspråk att ta form. Vidare blir även kanslispråket mer invecklat än förut.

Under 1600-talet blev franskan mode. För det mesta lånades kulturord in från franskan språket, men även uttalet påverkades anmärkningsvärt. Dock kritiseras den utländska påverkan vilket i sin tur leder till att Gustav III grundar den svenska akademien vars syfte var att bevara språkets renhet, styrka och höghet. Detta ledde till att franska stavningar försvenskades.

Under 1800-talet fortsatte utvecklingen av en ledigare skriftprosa. Men lånorden hämtades fortfarande i stor utsträckning från tyskan och franskan, men även nordiska grannspråk. Grünbraum (1999: 4) tar även upp engelskan som hittills sporadiskt smitit in lånord, men som under 1900-talet blivit mer och mer inflytelserikt över språket.

1900-talet, skriver Grünbraum (1999: 5), präglades av såväl inhemska ord som inlånade samt stavningsreformer och översatta ord men även förkortningar och påverkan från skriftspråket på talspråket.

Avslutningsvis ställer Grünbraum (1999: 5) frågan om vad som kommer hända med svenskan i framtiden, vilket hon svarar på genom att hävda att det beror på vad svensktalare gör av språket. Hon skrivet att svenskan kommer fortsätta påverkas av andra språk som den alltid gjort, men att den kan dö ut om dess bruk begränsas till vardagsanvändning.

# data[].attributes.body
Språkbruket av Catharina Grünbaum, publicerad i DN 1999.

I artikeln skriver Grünbaum om så kallade arvord, vilket syftar till ord som har funnits i flera sekel. Vidare menar hon att språkhistorikerna brukar dela in utvecklingen av språket i epoker, men att gränserna för vart gränserna går är vaga. Grünbaum påstår dock att från Kristi födelse till omkring 800-talet fanns det en period som kallades urnordiska, vilket visar en epok då runskrifter utgjorde ett område med ett gemensamt språk. Vid 800-talets slut börjades det däremot talas om ett språk, kallat runsvenska. Runt denna tid började även det latinska alfabetet få ett starkt fäste. Det tog inte lång tid förrän skriften började användas och den tidigaste bevarade skriften Västgötalagen skrevs i början av 1200-talet, vilket ingår i en epok som kallas fornsvenskan. (1999: 1)

Under medeltiden påverkades fornsvenskan av en modernisering, där latin hade ett stort inflytande. Samtidigt fick fornsvenskan ytterligare kontakt med andra språk, framförallt tyskan, då Hansatiden slog till på 1300-talet.  Likheten mellan plattyskan och svenskan gjorde det enkelt att ta över de tyska orden. Tyskans inflytande under den här epoken är det mest omvälvande som har hänt det svenska språket, hävdar Grünbaum. (1999: 2)

Vid slutet av medeltiden förenklades ordböjningen vilket är ett resultat av tyskans påverkan på det svenska språket. 1541 släpptes Gustav Vasas bibel som är en del av den spridning som stabiliserade skriftspråket. Därefter började det svenska riksspråket formas. Det moderna språket präglades utav franskan under 1600-talet. Detta på grund av att Frankrike var den ledande nationen i Europa. (1999: 3)

Grunden till det svenska journalistspråket lades under mitten av 1700-talet, utav Olof von Dalin, då en lättflytande och konverserande stil användes i myndigheternas skrivelser. En av Dalins elever, Gustav III, instiftades den Svenska Akademien. Deras uppgift var att göra språket starkare, renare och att ge det högre status. 1801 kom Akademiens stavningslära ut och 1874 kom Akademiens första ordlista ut. (1999: 4)

Än idag hämtas låneord i stor utsträckning från tyskan och franskan. Engelskan är också en stor källa för låneord och för nyförvärv (1999: 4). Engelskans stora påverkan och inflytande på det svenska språket är självklart påtagligt, men det är vi som avgör hur pass mycket vi vill påverkas av den. Det finns många olika faktorer som har påverkat och format det svenska språkets utveckling. Skriftspråket har haft stora inflytanden på talspråket och tvärtom. Även det informella språket, vardagsspråket, är mycket inflytelserik på skriftspråket och det offentliga språket. Likaså har invandringen till Sverige fört med sig omkring 140 nya språk, däremot har svenska språket endast influerats utav enskilda ord. (1999: 5)

# data[].attributes.body
Språkbruket referat

Elsa M, Signe och Sofi

I artikeln språkbruket, publicerad i DN skriver Catharina Grünbaum om det svenska språkets historia. Detta gör hon genom att dela upp språkets utveckling i perioder.

Urnordiska, menar Grünbaum, är det äldsta bevarade språket i Sverige. Språket tar form i runskrifter och visar tecken på släktskap mellan svenska, danska och norska. Runt 800-talet inträder vikingatiden, då är fortfarande språken mycket lika varandra, men visar tillräckligt många individuella drag från de olika språken att vi nu kan se ett eget svenskt språk, runsvenska. Skrivformen runstenar försvinner efter vikingatiden och det latinska alfbetet tar över och blir starten på vårt nutida skrivsätt.

(Den äldsta bevarade handskriften är Västgötalagen skriver med det latinska alafabetet på 1200-talet. Fornsvenska)

Med det latinska alfabetet översätts bibeltexter och religiös uppbyggelselitteratur under medeltiden. En period som influerades mycket av adeln, kyrkan och det feodala samhället. I och med översättningen av dessa texter kommer svenskan i kontakt med många språk, ett av dem var tyskan. Grünbaum menar att likheten mellan tyskan och svenskan gjorde det lätt att ta över ord som behövdes under medeltiden. Ord som hade med kyrkan och handeln att göra.

På sida 3, skriver Grünbaum om epoken reformationen, då en den nysvenska perioden inleds. Ett svenskt risksspråk tar sin form och kanslispråket blir mer invecklat än någonsin. Detta har att göra med att svenskan stabiliseras och på grund av inflytandet från andra språk.

Under 1600-talet är franskan på tapeten. Grünbaum skriver om att fransk kultur, ansågs vara stilrent och modernt. Det är därför svenskan har lånat ord som parfym, kostym, salong och pjäs.

1800-talet, är en tid som står för en ännu ledigare skriftprosa. Lånenorden hämtas fortfarande från tyskan och franskan, men engelskan har droppvis, flutit in. Efter andra världskriget, tar det engelska språket över, nästan helt, menar Grünbaum.

Dagens svenska, präglas av de nya orden, lånade som inhemska. Invandringen, har fört in omkring 140 nya språk, vilket orsakar ett ständigt utvecklande av svenskan. Vart som händer med språket i framtiden, är upp till språket själv, att bestämma.

# data[].attributes.body
I artikeln Språkbruket skriven 1999 av Catharina Grünbaum publicerad i DN skriver hon om språkets historia och utvecklingen av språket. Grünbaum skriver att de ord som finns idag har även använts i dåtiden. Därför skulle vi kunna känna igen specifika ord från dåtida texter och kan därför tyda skrifthistorien. Ord som dessa kallas arvord. Språkhistorian kan delas in i olika tidsperioder även om avgränsningarna inte är exakta. År 800 kallas epoken urnodiska och skriften består av run-skrift fortsätter hon. Och på 1200-talet befinner sig svenskan i en ny period och kallas för fornsvenska, nu är run-skriften utkonkurrerad av det latinska alfabetet.

Catharina skriver att medeltiden bidrog till mer mångsidigt samhälle vilket gjorde språket mer mångsidigt också. I klostren så översätts nu religiös uppbyggelselitteratur. Svenskan kommer i kontakt med andra språk och influeras av Tyskan då likheten mellan de olika språken gjorde det enkelt att ta ord av Tyskan. Det tyska språkets påverkan var en stor förändring i det svenska språket, men det svenska språkets egen identitet finns kvar än idag.

Fortsatt menar Grünbaum att Sveriges grammatik förändrades mycket under medeltiden. Fram till 1800-talet fortsatte denna språkutveckling framåt inom både grammatiken och uttalet. När det svenska ljudsystemet förändrades växte även ett svenskt riksspråk. Franskan påverkade svenskan under 1700-talet då Ludwig XIV hade gjort sitt land till en stor aktör i Europa och den franska kulturen spred sig utöver Europa. Svenskan har sedan denna tid många låneord från franskan. Även uttalet förändrades på grund av franskans påverkan. Till följd av franskans inflyttande blev det svenska språket mer lättflyttande och fick en mer konveserande stil. Detta la även grunden till det svenska journalistspråket.

1874 publicerades Svenska Akademiens ordlista för första gången, det sågs som en norm för stavning och böjning av språket.

Grünbaum skriver senare i texten att lånord fortsatt komma från tyskan och franskan under 1800-talet men nu även från nordiska språk till följd av kulturella umgängen. På 1900-talet blev strömmarna från England starkare och vi började ta rena engelska ord till svenskan. Just de nya orden sätter spår i 1900-talets svenska och dess förändringar. Myndigheter under den här tiden börjar skriva mer begripliga texter för allmänheten.

Catharina avslutar med att berätta om den ökade invandringen som bidragit till en större språkvariation i landet och nya sätt att uttrycka sig på så som ”Rinkebysvenskan”, där ord från andra språk blandas med svenska.

# data[].attributes.body
Catharina Grünbaum beskriver i artikeln Språkbruket den historiska påverkan på det svenska språket och förutspår hur det kommer se ut i framtiden. Inledningsvis skriver Grünbaum att de orden som levt kvar längst kallas för arvord. De rör främst släktskapsord och det dagliga livet och härstammar från den nordgermanska grenen av indoeuropeiska (1999;1). Vidare hävda Grünbaum att svenska norska och danska var ett gemensamt språk som kallas urnordiska. Urnordiska fanns mellan ca år 0 och år 800. Efter det kan man med vikingatiden börja prata om ett svenskat språk (1999;1).

Enligt Grünbaum är våra äldst bevarade skrifter landskapslagarna och den äldsta av dem är Västgötalagaen från ca år 1200 från en period av svenska som brukar kallas fornsvenska (1999;1).

Under medeltiden sker förändringar i samhället: hovlivet medför franska influenser på det svenska språket menar Grünbaum. Latin används för olika rättsdokument och formar delar av det svenskan. Samtidigt möter handelsmännen tyskan. Tyskan tar sig på så sätt in i landet och blir ett högstatusspråk. Tyskan, anser Grünbaum, är det mest omvälvande som har hänt det svenska språket (1999;2). Grünbaum skriver vidare att ordböjningen förenklas mot slutet av medeltiden (1999;3). Gustav Vasa gör en reform av svenskan samtidigt som den kristna reformationen 1541 i Gustav Vasas bibel beskriver hon (1999;3).

På 1600-talet förändras vetenskapens och den högre utbildningens språk från latin till den allt mer moderna franskan. Orden som lever kvar från franskan är ofta från högkulturen Redogör Grünbaum för (1999;3).

Vidare menar Grünbaum att grunden till det svenska journalistspråket läggs av Olof von Dalin i hans tidning ”Den Svenska Argus” som börjar komma ut 1732. År 1801 släpper Svenska Akademien en stavningslära, för att moderera det franska inflytandet genom att ändra stavningar till försvenskade versioner. De ger år 1874 ut den första versionen av Svenska Akademiens Ordlista (1999;4). 1800-talet fortsätter med låneord från franskan och tyskan, men även i viss utsträckning från norskan och danskan. Engelskan som har ”flutit in droppvis” börjar under 1800-talet öka sitt inflytande vilket ökar under 1900-talet, främst efter andra världskriget Menar Grünbaum (1999;4).

Grünbaum skriver att 1900-talets svenska präglas av att skapandet av nya ord genom ändelses så som –ig och –is. Även försvenskade engelska uttryck. 1906 kom en stavningsreform som förenklade stavningen vilket främst innebar att f byttes till v och borttagandet av pluraländelser på verb. Skriftspråket hade även inflytande på talspråket. Under slutet på 1900-talet påverkar olika språk talade av invandrare, som blandar sig med svenska och blir exempelvis rinkebysvenska. (1999;5).

Avslutningsvis skriver Grünbaum att svenskan kommer att överleva och anser att det endast ser illa ut för svenskan om man börjar tycka att det ”inte räcker till för annat än privat bruk.” (1999;5).

# data[].attributes.body
I artikeln Språkbruket publicerad 1999 i DN berättar Catharina Grünbaum om det svenska språkets utveckling. Hon skriver att alla europeiska språk härstammar från indoeuropeiskan. Hon menar att utifrån indoeuropeiskan har det grenat sig till det nordgermanska och sedan det svenska språket.

Grünbaum skriver att språkutvecklingen delas in i olika epoker men språkförändringen inte sker över en natt, utan är mer flytande. Den första epoken kallas urnordiska och sträcker sig från Kristi födelse fram till vikingatidens 800-tal. Skriftspråket utövades i runskrift. Dock påstår hon att det tyvärr inte finns kvar många runstenar. Men de som finns kvar visar att de nordiska språken var snarlika varandra under denna period. Dock börjar man tala om ett svenskt språk eftersom de har utvecklats så pass många individuella drag. Man talar om runsvenskan skriver Grünbaum. Runskriften konkurrerades således ut under vikingatidens slut mot det latinska alfabetet.

Vår äldsta funna handskrift är Västgötalagen och den är skriven på 1200-talet. Denna period kallas för fornsvenskan.

Grünbaum skriver att under medeltiden blir samhället mer mångskiftande. Hovlivet ställer krav på underhållnings- och propagandalitteratur. I kloster översätts alla berättelser och skrifter från latin till svenska, så som helgonberättelser och bibeltexter. Även rättsdokument som gåvobrev, köpebrev och testamenten översätts till svenska. Grünbaum skriver att den svenska runskriften som växt fram under medeltiden är skapat av översättare.

Grünbaum skriver att tyskan var ett högstatusspråk och eftersom svenskan och tyskan var så lika tog svenska språket gärna över ord som var i behov. Hon menar att mycket av hur våra städer växt fram är på grund av tyskan och flera av orden som tillhörde arbeten och liknande är taget från tyskan, exempelvis rådhus, borgmästare, varor, krögare m.m. Hon antyder också att tyskan är det språk som haft mest betydelse för svenskan.

Grünbaum inleder med att under medeltiden så sker stora förändringar i det svenska språket, främst med ljud. Hon syftar exempelvis sj-ord som stjärna, stjäla m.m. och att de numera uttalas gemensamt med sj-ljud istället för var konsonant för sig själv. Hon påpekar att detta även gällde kj-ljud, tj-ljud m.fl.

Hon tar även upp att mot medeltidens slut förenklas ordböjningar på grund av tyskans inflytande. Grünbaum redogör för två viktiga händelser i svenska språkets utveckling, den svenska bibelöversättningen 1526 och Gustav Vasas bibel 1541. Hon påpekar att med denna reformation inleds den nysvenska epoken i det svenska språket.

Hon påpekar vidare att vi under 1600-talets början har en fortsatt starkt inflytande från det tyska språket men detta ändras. Hon redovisar sedan för det franska språkets inflytande under 1600- och 1700-talet och flera av låneorden vi fått är ord som talar om mode och lyxvaror. Hon påpekar dock att allt detta inflytande gör att Karl XI och Karl XII ingriper i språkets utveckling och beordrar ämbetsmännen att skriva begriplig svenska.

Vidare skriver Grünbaum om att nykommet kommer på 1700-talet till det svenska skrivspråket. Grunden för den svenska journalistiken som finns idag har rötter härifrån och det handlar om ett lätt förstående skrivspråk med inslag av talspråk.

Hon redogör även för Svenska Akademins grundande närmare 1800-talet där uppgiften var, citerat; ”arbeta uppå svenska språkets renhet och styrka och höghet”. Hon hänvisar till att flera franska ord blev anpassade till det svenska språket exempelvis fåtölj och kusin. Hon skriver sedan att ordlistan som Svenska Akademin utgav 1874 första gången även kommit ut omgjord ett flertal gånger, senast 1986.

Grünbaum skriver att utvecklingen av det svenska språket fortsatte med hjälp av skönlitterär press, med tidningar som aftonbladet och Dagens Nyheteter. Låneord hämtas fortfarande från tyskan, franskan, norskan och danskan men nu har även engelskan i större utsträckning flutit in i det svenska språket och att strömmen blir ännu starkare efter andra världskriget. Grünbaum skriver att i svenskan finns det både rent engelska ord som tejp samt lånord. Nu skrivs även vetenskapliga avhandlingar på engelska vilket tidigare har gjorts på latin.

Grünbaum skriver att 1900-talets språkutveckling har präglats av stavningsreformer som f i ord byts till v. Och även nya pluralsreformer. Skriftspråket får en större inflytande på talspråket då ord som grind och hunden blir normaltal i informellt språk. Det informella tal språket påverkar också skriftspråket då ord som tjej och kille som tidigare sågs som lågspråksord ses om ”rumsrena”.

Grünbaum avslutar med frågan ”kommer svenskan att överleva den engelska invasionen?” Hon kommer med argument om hur svenskan ska överleva den engelska språkinvasionen och hur vi ska gå tillväga för att bevara det svenska språket.

# data[].attributes.body
I artikeln språkbruket, publicerad i DN, skriver Grünbaum om den svenska språkutvecklingen. Detta gör hon, genom att dela upp utvecklingen i perioder.

Grünbaum skriver först om det urnordiska språket, som tog sin plats under Kristi födelse fram till 800-talet i Sverige. Språket

# data[].attributes.body
Följande är en sammanfattning av Catharina Grünbaums text Språkbruket, publicerad i DN 1999. Catharina menar att ord i dagens språk är bevarade från forntiden. Dessa kallas för arvord. Vidare menar Grünbaum att språkutvecklingen delas in i perioder. Den första kallas för den urnordiska. Detta är tiden från Kristi födelse till vikingatidens början. Den tidigaste besvarade handskriften finner vi i början av 1200-talet, den så kallade Västgötalagen. Denna period kallas för den fornsvenska. Grünbaum hävdar att nästa språkepok är under medeltiden. Då kom svenskan i kontakt med många andra språk, framförallt tyskan och franskan. Enligt DN:s skribent förändras denna tids ljudhantering och ordböjningar. De förenklas och mycket lånas från tyskan. I första halvan av 1500-talet får skriftspråket en helt ny spridning bland annat med hjälp av nya tryckningsmetoder. Under 1600-talet blir franskan mode och svenskan lånar in många ord och senare under 1800-talet påverkar även engelskan det svenska språket. Den Svenska Akademin instiftas under samma tid och därmed kom en stavningslära som anpassade många lånord. Under 1800-talet fortsätter utvecklingen av skriften. Detta ser vi inte minst, enligt Catharina Grünberg,   i framträdandet av August Strindberg under slutet av seklet. Grünberg avslutar med att skriva att språket moderniseras och att nya reformer införs. Hon knyter ihop säcken briljant genom att resonera kring den engelska språkinvasionen och det svenska språkets framtid och överlevnad.

# data[].attributes.body
Här ska ni i grupper om 3-4 elever skriva och lägga upp era sammafattningar av artikeln Språkbruket som vi ska jobba med. Läsa sedan varandras och se om ni har tagit upp samma saker.