# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opdateret 08.59 - Dagen i dag - mandag den 20. marts 2017 - bliver en dato, som kommer til at blive skrevet ind i Danmarkshistorien.

På denne mandag åbner Nationalbanken således for den danske stats netbank og trykker "overfør" for et 1,5...

ï"¿

# data[].attributes.attachment_link.title
Historisk milepæl: Staten har ingen lån i udlandet - for første gang i 183 år

# data[].attributes.attachment_link.description
Opdateret 08.59 - Dagen i dag - mandag den 20. marts 2017 - bliver en dato, som kommer til at blive skrevet ind i Danmarkshistorien. På denne mandag åbner Nationalbanken således for den danske stats netbank og trykker "overfør" for et 1,5... ï"¿

# data[].attributes.attachment_link.title
Debatten: Danske jobs til danskere? | TV | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Tusindvis af østarbejdere og andre udlændinge bor og arbejder i Danmark. Er det en gevinst - eller er det et problem? Hvordan sikrer politikerne, at alle kommer med på globaliseringens vinderhold? I aften medvirker blandt andre: Økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA) samt en tømrer, en repræsentant for SAS-medarbejderne og en tillidsmand fra PostNord.

# data[].attributes.headline
Samfundsfag A gloselister fra Joachim Fehler 

# data[].attributes.subject
Samfundsfag A gloselister fra Joachim Fehler 

# data[].attributes.body
http://www.joachim.fehler.dk/samfundsfag-psykologi.php

# data[].attributes.headline
Hvorfor ligger her et link til netdoktor? :D

# data[].attributes.subject
Hvorfor ligger her et link til netdoktor? :D

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En undersøgelse fra Rockwool Fondens Forskningsenhed om effekten af lavere topskat har ikke overraskende udløst en ny diskussion mellem de partier, der ønsker topskatten nedsat, og dem, der vil fastholde den høje skat på den øverste del af borgernes indtægter. Undersøgelsen er blevet fortolket således, at der ingen klar sammenhæng er mellem topskattens højde og skatteydernes arbejdsindsats. Mænd vil arbejde lidt mere og kvinder lidt mindre, hvis topskatten sænkes, konkluderer rapporten.

Læs også

Tal og rapporter svirrer derfor nu i luften. De, der ønsker topskatten sendt på museum, henviser til blandt andet de økonomiske vismænds rapport fra 2014, der viste, at statskassen ligefrem kan tjene på at fjerne skatten, fordi skatteyderne vil bestræbe sig på at tjene mere, når skatten er mindre. De, der mener, at borgernes penge befinder sig bedst i statskassen, henviser til Finansministeriet, som i 2014 regnede ud, at det koster 6,8 milliarder kroner at fjerne skatten. Kigger man tilbage i arkivet, kan man finde Rockwool Fondens undersøgelse fra 2006, der viste, at de vellønnede ville skrue op for arbejdsblusset, hvis topskatten skrottes. Den gamle Rockwool-undersøgelse nåede altså tilsyneladende stort set det modsatte resultat.

Skattesystemet i Danmark skal opfylde to grundlæggende formål. I bunden af indkomstskalaen skal skatten have en størrelse, som sikrer, at det altid kan betale sig at arbejde fremfor at leve af andre folks penge. I toppen af indkomstskalaen skal skatten have en tyngde, som sikrer, at det altid kan betale sig at arbejde mere i morgen end i går. I årevis har skattesystemet i Danmark ikke levet op til de to krav, og udsigten til et fald i antallet af skattebetalere og en stigning i antallet af mennesker - flygtninge, migranter og ældre borgere - på offentlig forsørgelse gør det afgørende nødvendigt at skrue skattesystemet sammen, så det medvirker til og ikke modvirker vækst.

Om en lempelse af topskatten er en god forretning for statskassen er imidlertid ikke det vigtigste spørgsmål i skattedebatten. Størrelsen af skatteopkrævningen har en direkte sammenhæng med borgernes frihed. Skal borgerne aflevere en meget stor del af deres indtægter til statens anvendelse, mister de friheden til at indrette deres liv, som de vil. Friheden til at vælge mellem at arbejde eller bruge mere tid på for eksempel børnene indsnævres. Friheden til at prioritere fritid og oplevelser bliver mindre. Og så videre. Groft sagt handler diskussionen om skattetrykket om meget mere end penge. Skal vi som nation udvikle os til et lommepengesamfund, hvor vores liv bestyres af bureaukrater og politikere? Eller ønsker vi et samfund, hvor borgerne i høj grad selv prioriterer deres penge og arbejdsindsats og tager ansvar for deres valg?

Lægger man moms og afgifter på forbrug oven i den skat, som topskatteydere betaler, vokser den reelle marginalskat ifølge en undersøgelse fra tænketanken Cepos til knap 68 procent. Skattepolitik er værdipolitik. Marginalskatten er ikke blot væksthæmmende, men sammen med den stærkt fejlbehæftede grundskyld kort og godt umoralsk.

# data[].attributes.attachment_link.description
En undersøgelse fra Rockwool Fondens Forskningsenhed om effekten af lavere topskat har ikke overraskende udløst en ny diskussion mellem de partier, der ønsker topskatten nedsat, og dem, der vil fastholde den høje skat på den øverste del af borgernes indtægter. Undersøgelsen er blevet fortolket således, at der ingen klar sammenhæng er mellem topskattens højde og skatteydernes arbejdsindsats.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Så længe regeringen, økonomerne og politikerne udsender negative signaler og hænger med hovederne over den formidable danske økonomi, så holdes væksten nede.

I en tid, hvor Folketinget behandler lovforslaget om at forhøje folkepensionsalderen til 68 år i 2030, vil vi gerne frabede os mishagsytringer som: "Der kommer flere ældre i fremtiden, og det bliver en byrde".

Sagen er nemlig, at der ikke kommer flere folkepensionister. Allerede i 2019 hæves pensionsalderen til 65 1/2 år, og det fortsætter sådan hele århundredet igennem, så en nyfødt i Danmark må påregne at blive på arbejdsmarkedet, til hun er 76 1/2 år gammel. Herved opnår Danmark en kæmpe fordel, nemlig at arbejdsstyrken internt stiger med 500.000 personer frem til 2050, mens antallet af ældre på pension stagnerer.

Dette - sammenholdt med, at vi bliver sundere og friskere, og at den kommende generation selv sparer op til deres egen pensionering, hvorved trækket på ældrecheck, pensionstillæg og boligydelse falder markant - betyder, at der bliver skabt et formidabelt råderum i dansk økonomi til at finansiere det stigende antal svækkede ældre, som f.eks. demente.

Hold op med at være så misfornøjede over fædrelandets økonomi. Og hold op med at sige, at der ikke er råd til de ældre. For de finansierer selv gildet

Bjarne Hastrup

Samtidig regner vismændene med, at det strukturelle antal personer på overførselsindkomster falder med hele 54.000 frem mod 2020. Det skyldes faldet i antallet af efterlønsmodtagere, så der i 2020 kun er ca. 32.000 efterlønnere tilbage i Danmark mod 89.000 i dag. Ældre er således en vigtig del af løsningen for Danmarks fremtidige økonomi og velfærd.

Læs også: Myte #5: Der er ikke råd til velfærd i fremtiden

Det betyder, at der er råd til at rette op på servicen og plejen på plejehjemmene og at genskabe en anstændig hjemmehjælpssektor. Der er penge til at forbedre de ydmygende og uacceptable forhold for ældre medicinske patienter på hospitalerne og fremlægge en værdig handlingsplan for demente.

Det skader nationens omdømme, at politikere og økonomer udtrykker misnøje med vores økonomi formentlig for at gennemtrumfe ødelæggende velfærdsreformer.

Læs også: Stop med at kalde de gamle for 'ældrebyrden'

Udlandet ser helt anderledes på os. De store kreditvurderingsbureauer 'Moody's Standard and Poors' og 'Fitch' har alle givet Danmark den højeste kreditvurdering, AAA. Vi er et ud af ni lande i verden med den vurdering. I løbet af de sidste tre år har Verdensbanken, Forbes og IMD placeret Danmark højest eller i toppen af listen over lande, det er let at drive forretning i, eller som har en god konkurrenceevne.

Det ser vi da også på økonomien: Vi har over 1.000 mia. kroner i fordring på udlandet. Vores betalingsbalance er uhørt stærk med et overskud over 100 mia. kr. pr år.

Læs også: Pensionister betaler skat som aldrig før

Jovist, vi mangler vækst, men det hænger sammen med forbrugernes lyst til at købe, virksomhedernes ønske om at investere og udlandets tilbøjelighed til at sende deres projekter til Danmark. Så længe regeringen, økonomerne og politikerne udsender negative signaler og hænger med hovederne over den formidable danske økonomi, så holdes væksten nede.

Budskabet er derfor klart: Hold op med at være så misfornøjede over fædrelandets økonomi. Og hold op med at sige, at der ikke er råd til de ældre. For de finansierer selv gildet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Drop vrøvl om ældrebyrde - de ældre finansierer selv gildet

# data[].attributes.attachment_link.description
Så længe regeringen, økonomerne og politikerne udsender negative signaler og hænger med hovederne over den formidable danske økonomi, så holdes væksten nede. I en tid, hvor Folketinget behandler lovforslaget om at forhøje folkepensionsalderen til 68 år i 2030, vil vi gerne frabede os mishagsytringer som: "Der kommer flere ældre i fremtiden, og det bliver en byrde".

# data[].attributes.headline
Figur 2.1 hvorfor kvinder er smartere end mænd.....

# data[].attributes.subject
Figur 2.1 hvorfor kvinder er smartere end mænd.....

# data[].attributes.body
http://www.netdoktor.dk/fokus/sundmand.htm

# data[].attributes.body
http://forside.kvinfo.dk/tema/barsel-og-ligestilling/barselorlovens-historie

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/indland/2009/07/aeldrebyrden-rammer-haardere-finanskrisen

# data[].attributes.body
https://www.cepos.dk/artikler/negativt-nettobidrag-paa-16-mia-kr-paa-de-offentlige-finanser-fra-indvandrere-og