# data[].attributes.body
Truer globaliseringen den danske forvaltningsmodels holdbarhed?

Nej:

-       Der har altid været en globale forandringer som har påvirket, derfor er man vant til at skulle tilpasse sig forskellige nye tiltag.

Ja:

-       Man er nået til ”point of no return”. Vi må tage stilling til hvilken vej vi ønsker at vælge, om vi ønsker at forsætte med globaliseringen og ”dens” interesser, eller at vælge vores egen vej hvor vi prioritere vores egen interesser først.

-       Regelintensiteten, der kommer flere regler (f.eks. store EU regler og konventioner) hvor vi bliver ”tvunget” til at afstå fra vores egne traditioner om ”løshed” og tage imod reglerne for stadig at være en del af globaliseringen.

-       Forvanltningsfix, jo mere overordnet kontrol og struktureringsbehov der kommer jo mindre tillid er der til samfundet (hinanden), og derfor mister den enkelte lysten til fællesskabet, og vi bliver os selv nærmest i stedet. Demokrativærdier nedtones til fordel for økonomiværdier.

-       Kulturimport, vores kultur bliver mere konkurrence baseret og maskulin i sin fremtoning. Vi bliver mere angelsaksiske i vores kultur idet at andre lande i Europa har denne kultur og vi importerer den. Traditionelt har vi den nordiske kultur som karakteriseres ved en feminin kultur, lav magtdistance, lav individualisme og lavt struktureringsbehov. Det angelsaksiske karakteriseres ved maskulin kultur, lav magtdistance, høj grad af individualisme og lavt struktureringsbehov.

-       Globale problemer vægtes/belaster/fylder (f.eks. miljø, terror) mere end indenrigspolitiske interesser.

I sidste ende handler det hele om, om vores samfund er stærkt nok, og fleksibelt nok til at enten imødekomme/integrerer eller modstå ovenstående påvirkninger fra Globaliseringen.

# data[].attributes.body
Evolution frem fra revolution:

Præget af relativt lang, ubrudt og rolig udvikling-

Evolution ikke revolution, har været karakteristik.

Dansk forvaltningspolitik, forstået som offentlig politik rettet mod den offentlige sektors organisering og styring, har historisk været kendetegnet ved evolution snarere revolution.

I de seneste år har der været en bølge af forvaltningspolitiske reformer, herunder fusionsreformer, der hviler på forestillingen om, at stort er godt.

Strukturreformen dækker over områder såsom:

Kommuniker, politi- og domstolsområdet, sundhedsområdet, uddannelses- og forskningsområdet.

Den danske models konkurrenceevne:

Den danske forvaltningsmodel er værd at bevare
Set udefra er den meget konkurrencedygtig

Danmark bevarer pladsen i toppen

Der er blevet skabt høj tillid, lav korruption, et offentligt etos (troværdighed) og særlige nordiske kulturtræk igennem længere tid og det er vigtigt at bevare.

Egenskaber, der giver holdbarhed:

For at kunne tilpasse sig kræver det holdbarhed, fleksibilitet og stabilitet. Den danske forvaltning er godt rustet til at ramme denne balance mellem fleksibilitet og stabilitet.

Fleksibilitet:

Den institutionelle artsrigdom: Mange måder at organisere arbejde på i den danske forvaltning

Traditionen for løshed: Frie tøjler, man gør som man har lyst til.

Tillid, lav korruption, lavt struktureringsbehov

Stabilitet:

Et offentligt etos/troværdighed

En bureaukratisk-juridisk tradition

En lav magtdistance og et lavt struktureringsbehov

Det feminine kulturtræk

# data[].attributes.body
Den dagsordensskabende globalisering:
Globaliseringen er med til at sætte mere fokus på en række områder i dansk politik. Det vigtigste er i højere grad hvor meget energi der skal bruges på håndteringen af den dagsorden globaliseringen er med til at sætte og derved bliver der brugt mindre energi på den indenrigspolitiske dagsorden.
Der kan blive skabt en "parallel forvaltning" pga. globaliseringen. Fx.

International regelproduktion:

Den internationale regelproduktion påvirker først og fremmest Centraladministrationen:

Organisatoriske krav:

Centraladministrationen spiller en stor rolle i forberedelse af beslutninger relateret til international regelproduktion, hvilket kræver mange ressourcer og dette gør at andre områder må nedprioriteres.

De såkaldte specialudvalg består af repræsentanter fra relevante ministerier ( og i en del tilfælde også interesseorganisationer). Deres opgave er at kulegrave alle forslag fra EU-Kommissionen.

Den internationale regelproduktion stiller organisatoriske krav til dansk forvaltning, idet de danske ministerier må arbejde tværministerielt i form af specialudvalgene.

Implementeringssiden:

Den internationale regelproduktion belaster arbejdsmæssigt dansk forvaltning.

Især Fødevareministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Erhvervs- og Økonomiministeriet samt Miljøministeriet.

Den påvirker også kommuner og regioner, men på en mere indirekte måde

Kommuner og regioner påvirkeres mere indirekte:

-       Dels indgår deres interesseorganisationer i et vist omfang i arbejdet i de beslutningsforberedende specialudvalg.

-       Dels møder regelproduktionen dem først, når de skal implementere nye danske regler, der er initieret via EU.

To kritiske forhold i forbindelse med ovenstående:

-       Hvis megen energi bindes til ekstra-territoriale spørgsmål, levner det ikke meget energi til den indenrigspolitiske dagsorden.

-       Regelproduktionen kan betyde en markant forandring af substansen i det administrative klima.  Frem for at stole på hinanden går vi over til at bruge den hårdere metoder er går juraens og rettens vej.

Det internationale politisk-administrative samarbejde
Det øget internationale samarbejdes påvirkning af dansk forvaltning

Det internationale-politiske samarbejde er i fortsat udvikling (point of no return), som påvirker forskelle sektorer i forskellig grad. Et eksempel kan være miljøforvaltningen bliver påvirket meget pga. EU regulativer, hvorimod den sociale sektor påvirkes i mindre omfang. På grund af globaliseringen påvirker forskellige sektorer i forskellig omfang vil nogle sektorer blive spaltet i en internationalorienteret og i en lokalorienteret del. Dette vanskeliggøre en tværgående koordinering mellem instanserne. Selvom den danske forvaltning er blevet påvirket af EU-enheder, har de opretholdt deres særtræk. De nationale forvaltninger har vist sig at være fleksible og foranderlige men også robuste.

# data[].attributes.body
Rejsende forvaltningspolitiske ideer

-          Løsningsmodeller/metoder fra andre lande som påvirker forvaltningspolitiske tankegang i DK.

Markedstænkning:

Udbyde offentlige opgaver til en forretning -> hvem kan gøre det bedste billigst?

Resultatløn bruges som motivationsfaktor for bedste resultat/indsats.

Ex: borger skal opereres -> for lang ventetid på offentligt sygehus -> henvises til operation på privat sygehus

Styringstænkning:

Er ofte præget af kontraktstyring systematiser styringssystemer med vægt på evaluering, opfølgning og kontrol.

Ex: drift af børnehave, der bliver stillet en række krav til hvordan børnehave skal drives, der bliver lavet en ”kontrakt” -> kvalitetskontrol

Ledelsestænkning:

Det bliver i højere grad forventet, at lederen har ansvar og står til måls for evt. fejl/mangler.

”stritter i mod” den generelle opfattelse af DK som et land med lavt strukturerringsbehov.

Kulturimport:

”adoptere” løsningsmodeller i Dk fra andre lande som er baseret på deres kultur. På den måde adoptere vi også deres kultur.

# data[].attributes.body
Kulturelle træk:
Der er fælles normer og værdier i det danske samfund, som er dannet over en længere periode, hvilket har gjort den danske befolkning mere homogent. Danskere har i højere grad den samme forståelse for hinanden og samfundets normer og værdier er og de “uskrevne regler”.

Tillid:
Danskerne har en stor tillid til den offentlige sektor, hvilket mange andre nordiske lande også har. Der er i Danmark en høj tillid mellem ens medmennesker, 2/3 af borgerne har en generel tillid til deres medmennesker. Sydeuropæiske lande derimod har lavere tillid til hinandens medmennesker, 20 % af borgerne i Frankrig udtrykker tillid, hvor kun 3 % i Brasilien udtrykker tillid til sine medmennesker.
Der er i højere grad tillid til den danske offentlige sektor end de private organisationer.
Et samfund kan dårligt trives uden tillid, da et universalistisk velfærdssamfund finansieres kollektivt via skattesystemet.
Grundet denne tillid har de offentlige myndigheder og ledelsen ikke brug for at bruge så meget energi på at overvåge befolkningen/medarbejderne.

Lav korruption
Forekomsten af tillid er lav korruption. Der er en stærk sammenhæng mellem tilfredshed med domstolene konkret og tillid til retsvæsenet generelt. Der er altså en sammenhæng mellem korruption og tillid. Danmark har i mange år ligget blandt de fire mest korruptions fri lande i verden. Lande med høj institutionel tillid som de nordiske lande er de mest korruptionsfri lande, mens lav-tillidslande som de syd- og østeuropæiske har mere korruption. Lande med et højt korruptionsniveau er typisk plagede af fattigdom, politisk ustabilitet eller ulighed eller kombinationer heraf. Det ligger i historien i vores land, at det er staten man har tillid til, og dem som der styrer og uddelegere straffe.

Offentlige værdier:
Ansvar overfor samfundet generelt, offentligt indseende, retssikkerhed og uafhængige professionelle standarder. Der skabes en offentlig etos, fordi vi kan se en sammenhæng mellem disse fire værdier. Alle er lige, og forvaltningerne orienterer sig ud mod samfundet åbent.

Lavt struktureringsbehov:
Danskere har et meget lavt struktureringsbehov. Danskere behøver kun i et relativt beskedent omfang, at støtte sig til regler og chefer. De kan tilsyneladende handle og tænke selv, derfor behøver der ikke at være så meget overvågning. Lande med lavt struktureringsbehov har lav korruption. Danmark scorer samtidig lavt på magtdistance. Dvs der accepteres i mindre grad en markant forskel på top og bund i samfundet og/eller organisationer.
Danmark har samtidig et feminint kulturtræk, dvs. forkærlighed for værdier som omsorg, solidaritet, lighed, tolerance og sans for konsensus og kompromis.

# data[].attributes.body
Strukturelle træk:

det overordnede er de strukturelle træk som indebærer de nedenstående elementer/begreber:

Ministerstyre:

Ministerstyret blev indført i 1848, efter kritik af den måden som enevælde udførte bla. forvaltningssystem. Ministerstyret arbejde som organisatorisk leder og personalechef inden for administration. Idén med ministerstyre er at personen har inden for loven og økonomiske rammer har beslutningskompetence i alle sager. Ministerstyre har to roller, man er både politiker og har ansvar ministeriet administration. Hvis der ske en fejl, er det ministerstyren har ansvar.

kommunalt selvstyre:

Det er op til kommuner der selv bestemmer hvad der skal ske i kommunernen. Fx. Folk der bor i Odense bestemme, bestemmer over de ting der ske i Odense. Så i stedet for at staten tager hele arbejdet, så har man fordelt via. regioner og daværende amter.

korporatisme:

Korporatisme er det tætte samarbejde mellem regering, parlamentet og de forskellige arbejdsmarkedsorganisationer men også generelt organisationer.
Med tiden er korporatisme vokset frem med industrisamfundet og videreudviklet med velfærdsstatens udbygning.

Fri-forvaltning:
Fri-forvaltning giver tilladelse til at civilbefolkningen/borgerne har ret til at oprette egne institutioner.

friskoler et godt eks på man selv kan stifte noget selv fx. foreninger.

Nedtonet myndighedsprofil:

Har noget at gør med Den Offentlige Sektor der består af fagpersoner, der er med til at hjælpe borgerne til at uddanne og udvikle sig.  De er ikke længere kun til stede når der er problemer der skal løses, men de er der hele tiden for borgerne.