# data[].attributes.headline
יצחק רבין- חייו ומותו

# data[].attributes.subject
יצחק רבין- חייו ומותו

# data[].attributes.attachment_link.title
יצחק רבין - חייו ומותו

# data[].attributes.headline
יצחק רבין זכה בפרס נובל לשלום על חלקו בחתימת הסכם אוסלו

# data[].attributes.subject
יצחק רבין זכה בפרס נובל לשלום על חלקו בחתימת הסכם אוסלו

# data[].attributes.body
נוגה שקד

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה מפקד ולוחם 

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה מפקד ולוחם 

# data[].attributes.body
גיא פרחי

# data[].attributes.headline
יצחק רבין הצטרף לפלמ''ח בגיל 19'

# data[].attributes.subject
יצחק רבין הצטרף לפלמ''ח בגיל 19'

# data[].attributes.body
שירה פלד

# data[].attributes.headline
 יצחק רבין חזה עתיד אחר למדינת ישראל עתיד של שלום

# data[].attributes.subject
 יצחק רבין חזה עתיד אחר למדינת ישראל עתיד של שלום

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעי, שגריר ישראל  בארה"ב, ראש ממשלת ישראל. נרצח בתאריך 4.11.1995

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעי, שגריר ישראל  בארה"ב, ראש ממשלת ישראל. נרצח בתאריך 4.11.1995

# data[].attributes.body
נועם סלעי ו'2

# data[].attributes.headline
הנכדה שלו קראה הספד מרגש בלוויה 

# data[].attributes.subject
הנכדה שלו קראה הספד מרגש בלוויה 

# data[].attributes.body
יובל רווח

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעי

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעי

# data[].attributes.body
וזכה בפרס נובל לשלום לשנת 1994
יצחק רבין נרצח במהלך כהונתו על ידי יגאל עמיר
ליהיא שגב ו2

# data[].attributes.headline
 הרצח! במפורט  

# data[].attributes.subject
 הרצח! במפורט  

# data[].attributes.body
רעי מן

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה ילד של הארץ הזאת

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה ילד של הארץ הזאת

# data[].attributes.body
אלון צור

# data[].attributes.body
עמית

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה אבא סבא ואיש משפחה  

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה אבא סבא ואיש משפחה  

# data[].attributes.body
יל

# data[].attributes.body
רונלי

# data[].attributes.attachment_link.title
יצחק רבין - סרט זכרון

# data[].attributes.attachment_link.description
סרט לזכרו של יצחק רבין שנערך לטקס בית-ספרי

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה

# data[].attributes.headline
ידוע לי שיצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעישל צה"ל, שגריר ישראל בארצות הברית, ראש ממשלת ישראל, הוא זכה בפרס נובל לשלום על חלקו בחתימת הסכמי אוסלו

# data[].attributes.subject
ידוע לי שיצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעישל צה"ל, שגריר ישראל בארצות הברית, ראש ממשלת ישראל, הוא זכה בפרס נובל לשלום על חלקו בחתימת הסכמי אוסלו

# data[].attributes.body
רונה

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה במלחמת ששת הימים וגם היה בפלמח

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה במלחמת ששת הימים וגם היה בפלמח

# data[].attributes.body
😉רום שפיצר

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה איש משפחה. תפקידים בולטים :ראשממשלת ישראל, שר העבודה ,שר הבטיטחון ,יור מפלגת העבודה ,שר הדתות

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה איש משפחה. תפקידים בולטים :ראשממשלת ישראל, שר העבודה ,שר הבטיטחון ,יור מפלגת העבודה ,שר הדתות

# data[].attributes.headline
יצחק רבין למד בבית הספר החקלאי:  כדורי

# data[].attributes.subject
יצחק רבין למד בבית הספר החקלאי:  כדורי

# data[].attributes.body
שירה חלמית😉

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה הרמטכל השביעי

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה הרמטכל השביעי

# data[].attributes.headline
יצחק רבין זכה בפרס נובל לשלום

# data[].attributes.subject
יצחק רבין זכה בפרס נובל לשלום

# data[].attributes.body
מיקה

# data[].attributes.headline
תומר וגם רוני

# data[].attributes.subject
תומר וגם רוני

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
חינוכית ילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר- יצחק רבין

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה איש משפחה תפקחדים בולטים: ראש ממשלת ישראל ,שר העבודה ,שר הביטחון

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה איש משפחה תפקחדים בולטים: ראש ממשלת ישראל ,שר העבודה ,שר הביטחון

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה לוחם ל

# data[].attributes.body
יצחק רבין היה לוחם לשלום ונפל בדר לשלום

# data[].attributes.headline
רבין היה רמטכל  במלמת ששת הימים

# data[].attributes.subject
רבין היה רמטכל  במלמת ששת הימים

# data[].attributes.body
איתמר

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה אבא סבא איש משפחה הרמטכל השביעי

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה אבא סבא איש משפחה הרמטכל השביעי

# data[].attributes.headline
יצחק רביןרצח

# data[].attributes.body
יצחק רביןרצח

# data[].attributes.body
יצחק רבין היה ראש ממשלת ישראל

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה איש משפחה

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה איש משפחה

# data[].attributes.body
תפקידים בולטים:ראש ממשלת

# data[].attributes.headline
בספטמבר 1993 חתם רבי

# data[].attributes.body
בספטמבר 1993 חתם רבין בבית הלבן על הסכם "הצהרת העקרונות" עם יו"ר אש"ף, יאסר ערפאת, בדבר הכרה הדדית בין ישראל והפלסטינאים ושלטון עצמי בעזה ויריחו. גליה

# data[].attributes.headline
הכיכר בה נרצח נקראת על שמו וכביש שש גם נקרא על שמו!

# data[].attributes.subject
הכיכר בה נרצח נקראת על שמו וכביש שש גם נקרא על שמו!

# data[].attributes.body
יערה מ

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה מנהיג ולוחם

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה מנהיג ולוחם

# data[].attributes.body
עמית דבורה

# data[].attributes.headline
יצחק רבין נרצח בעצרת השלום

# data[].attributes.subject
יצחק רבין נרצח בעצרת השלום

# data[].attributes.headline
ידוע לי על יצחק רבין

# data[].attributes.body
ידוע לי על יצחק רבין שלאשתו קראו לאה
לילדיו דליה ויובל
שהוא היה בפלמך
שיצחק היה ראש ממשלה,רמטכ"ל,שגריר, הוא זכה בפרס נובל לשלום ובחור בשם יגאל אמיר.

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה ראש הממשלה שאישר את מבצע אנטבה

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה ראש הממשלה שאישר את מבצע אנטבה

# data[].attributes.headline
אני יודע שיצחק רבין נירצח על ידי משהו בשם יגאל אמיר

# data[].attributes.subject
אני יודע שיצחק רבין נירצח על ידי משהו בשם יגאל אמיר

# data[].attributes.headline
יצחק רבין היה ראש ממשלה שנרצח

# data[].attributes.subject
יצחק רבין היה ראש ממשלה שנרצח

# data[].attributes.body
דורון

# data[].attributes.headline
אני יודע שיצחק רבין 

# data[].attributes.body
אני יודע שיצחק רבין שר את שיר השלום ואז נורה ועדין יש ויכוח עם ירו בו שתי יריות או שלוש.

דן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ראש הממשלה יצחק רבין, יאסר ערפאת ונשיא ארצות הברית ביל קלינטון בעת לחיצת היד ב-13 בספטמבר 1993

הסכמי אוסלו (באופן רשמי: " הסכם העקרונות") הם סדרה של הסכמים שנחתמו בין ישראל לבין הארגון לשחרור פלסטין (אש"ף), כחלק מ תהליך השלום בין ישראל ל פלסטינים. ההסכם נועד להביא לפתרון קבע את מכלול הסוגיות התלויות ועומדות ב סכסוך הישראלי-פלסטיני. ההסכם הביא את אש"ף ל הכיר במדינת ישראל ואת ישראל להכיר באש"ף כנציג העם הפלסטיני. ההסכם הראשון נחתם ב וושינגטון די. סי. ב- 13 בספטמבר 1993 והסכם "אוסלו ב'" נחתם תחילה ב טאבה, מצרים ולאחר מכן ב- 28 בספטמבר 1995, נחתם רשמית ב בית הלבן.

לאורך השנים ניהלו ממשלות ישראל שיחות עם מדינות ערב השכנות באשר לגורל שטחי יהודה, שומרון ורצועת עזה, וסירבו לדון ישירות עם מי שראה עצמו כנציג ה פלסטינים, אש"ף. חיזוק למעמדו של אש"ף נתקבל ב-1974, עת הוכרז בידי ה ליגה הערבית כנציגו הבלעדי של העם הפלסטיני.

במסגרת הסכמי קמפ דייוויד דרשה מצרים פתרון לבעיה הפלסטינית ו הסכם השלום עם מצרים קרא להפעלת תוכנית אוטונומיה, אשר לאחר חמש שנים יבוא במקומה הסדר קבע. בהיעדר אינטרס מובהק למצרים ולישראל, העניין לא קודם. לאחר ש ירדן הודיעה בשנת 1988 על ניתוק הזיקה בינה לבין יהודה ושומרון, בעקבות אי מימוש הסכם לונדון שנחתם בין שמעון פרס ל חוסיין מלך ירדן, הופעל לחץ רב על ישראל והפלסטינים לקיים שיחות ביניהם על פתרון לסכסוך.

האינתיפאדה הראשונה שפרצה ב- 1987 תרמה לשינוי תודעתי בחלק מהחברה הישראלית. יצחק רבין, שהיה שר הביטחון בתקופה זו, ציין אירוע זה כמכריע בשינוי עמדתו ביחס לסכסוך הישראלי-פלסטיני. רבין כתב בזכרונותיו שגם תגובת הישראלים ל מלחמת המפרץ והבריחה ההמונית ממרכזי הערים, שכנעו אותו שהחברה הישראלית איננה יכולה עוד לחיות תחת איום מלחמתי ויש לחתור לשלום.

בצד הפלסטיני, ראה יאסר ערפאת איום על מעמדו מצד ההנהגה הפלסטינית ב יהודה ושומרון, אשר עד ה"כרוז ה-18" ניהלה את האינתיפאדה במנותק ממנו ומאש"ף בכלל. יש הרואים בכך סיבה להתפשרות אש"ף בעמדותיו, מתוך חשש שמנהיגים פלסטינים שצמחו מתוך שטחי יהודה ושומרון יערערו את מעמדם של פת"ח ואש"ף שנוסדו מחוצה להם ושהנהגתם שהתה במשך זמן רב בגלות ונתפסה כמנותקת מהמציאות היומיומית בשטחי יהודה ושומרון. יש גם הטוענים כי ערפאת דאג מעליית כוחו של ארגון חמאס שערער על עליונותו של אש"ף. בעקבות מלחמת המפרץ, שבה תמך ב סדאם חוסיין במלחמתו נגד ארצות הברית, התדרדר מעמדו של ערפאת לשפל חסר תקדים, לאחר שהממשל האמריקאי ו מדינות המפרץ שהיו שותפות לקואליציה האמריקאית, חדלו מתמיכתן באש"ף.

כעבור זמן קצר שינה רבין את דעתו והסכים למגעים עם נציגי אש"ף, אולם סיבת השינוי נותרה תעלומה. יש המסבירים את השינוי בהתקדמות שחלה במגעי אוסלו, בהשוואה לקיפאון ששרר במגעים בוושינגטון, ובתמיכה נרחבת בעמדתו של פרס במרכז מפלגת העבודה. עם זאת, הנהגת הפלסטינים בשטחי יהודה ושומרון התנגדה למגעי ישראל עם נציגי אש"ף, על רקע מאבק על המנהיגות הפלסטינית, והתנגדות לאופיו ה מושחת-ציבורית וה טרוריסטי של אש"ף. לדברי אהוד יערי, גם ירדן ו ארצות הברית התנגדו למגעים עם נציגי אש"ף וההכרה בו במסגרת ההסכם, אך השלימו עימם לאור תמיכת ישראל.

קטעי וידאו מהסכמי אוסלו של חברת החדשות של ערוץ 2

בהסכם זה הוחלט על נסיגת ישראל מהיישובים הפלסטיניים ב רצועת עזה ובאזור יריחו, ועל הקמת רשות פלסטינית למשך תקופת ביניים של חמש שנים. משום כך, מכונה לעיתים ההסכם גם " עזה ויריחו תחילה". על-פי ההסכם, מיד אחרי נסיגת מדינת ישראל מרצועת עזה ומיריחו, יועברו הסמכויות בכל שטחי יהודה והשומרון וחבל עזה בענייני חינוך, תרבות, בריאות, רווחה, מיסוי ישיר ו תיירות לידי הרשות הפלסטינית, ותוקם משטרה פלסטינית. לאחר מכן יתקיימו בחירות למועצת הרשות הפלסטינית. ישראל תמשיך להיות אחראית על הגנה מאיומים חיצוניים ותישא באחריות כוללת לביטחונם של ישראלים בשטחים אלה. ישראל התחייבה לבצע נסיגות נוספות משטחים ביהודה ושומרון, אך בהסכם לא צוינו האזורים והיקפם.

לאחר תקופת הביניים יושג הסדר קבע על בסיס החלטות 242 ו- 338 של מועצת הביטחון של האו"ם. ההסכם קבע שהשיחות על הסדר הקבע יתקיימו לא יאוחר משלוש שנים לאחר הנסיגה הישראלית. נקבע גם שבהסכם הקבע יעלו לדיון הסוגיות בנושאי ירושלים, פליטים, התיישבות, סידורי ביטחון, גבולות, יחסים ושיתוף פעולה עם שכנים וכן נושאים אחרים בעלי עניין משותף.

ב- 30 באוגוסט אישרה ממשלת ישראל את ההסכם בישיבה מיוחדת.

ב- 9 בספטמבר החליפו רבין וערפאת מכתבי הכרה הדדית דרך שר החוץ הנורווגי יוהאן יורגן הולסט.

באיגרת הפלסטינית שנשלחה על ידי יו"ר אש"ף, יאסר ערפאת, אש"ף:

באיגרת הישראלית שנשלחה על ידי ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין, ישראל:

הכירה באש"ף כנציגו החוקי והלגיטימי של העם הפלסטיני.

התחייבה לבטל את החוק האוסר על מפגשים עם אנשי אש"ף ואת ההכרזה על אש"ף כארגון טרור.

ב- 13 בספטמבר נערך על מדשאות הבית הלבן טקס חגיגי לחתימת "הצהרת העקרונות בדבר הסדרי ביניים של ממשל עצמי", בהשתתפות נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון, ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין, וראש אש"ף, יאסר ערפאת. על ה מסמך עצמו חתמו בשם ישראל שמעון פרס, ובשם אש"ף מחמוד עבאס, וכעדים מזכיר המדינה האמריקאי, וורן כריסטופר, ושר החוץ הרוסי, אנדרי קוזירוב. אחרי החתימה נערכה לחיצת יד היסטורית בין ערפאת לבין רבין.

ב-23 בספטמבר אישרה הכנסת את ההסכם ברוב של 61 בעד לעומת 50 נגד ו-9 נמנעים (בהם סיעת ש"ס שפרשה מהקואליציה). בין הנמנעים היו שלושה חברי כנסת מהליכוד, מאיר שטרית, רוני מילוא ו אסעד אסעד.

ב-10 באוקטובר התכנסה המועצה המרכזית הפלסטינית לאשר את ההסכם, והוא אושר כעבור יומיים ברוב גדול.

ראש הממשלה יצחק רבין בפגישתו עם יו"ר אש"ף יאסר ערפאת בקזבלנקה שבמרוקו, אוקטובר 1994

הסכמים נוספים הנכללים במסגרת הרחבה של הסכמי אוסלו הם:

מפת יהודה ושומרון, בה מודגשים שטחי A ו־B

שלט אזהרה בכניסה לשטח A

ב- 28 בספטמבר 1995 נחתם בוושינגטון הסכם נוסף, הידוע בשם "אוסלו ב'" ו"הסכם טאבה", או בשמו הרשמי "הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה". הסכם זה העניק לפלסטינים שלטון עצמי בערים הפלסטיניות בגדה וברצועה, וכן ב-450 כפרים פלסטינים.

במסגרת הסכם אוסלו חולקו שטחי יהודה ושומרון ורצועת עזה לשלוש קטגוריות:

שטחי A:‏ 18% מאזור יו״שׁ; שטחים בשליטה אזרחית וביטחונית של הרשות הפלסטינית.

שטחי B:‏ 22% מאזור יו״שׁ; שטחים בשליטה אזרחית של הרשות הפלסטינית ושליטה ביטחונית של מדינת ישראל.

שטחי C:‏ 60% מאזור יו״שׁ; שטחים שיוותרו בשליטה אזרחית וביטחונית של מדינת ישראל עד שיועברו לסמכות פלסטינית, בכפוף לסוגיות שיידונו במשא ומתן על מעמד הקבע.

בנוסף גויסו עשרות אלפי פלסטינים ששימשו ככוח שיטור וקיבלו רובים ונשק ממדינות זרות שהועברו דרך ישראל.

מתחם קבר יוסף הפך ל מובלעת בשליטה ביטחונית ישראלית בתוך שטח A שבשליטה פלסטינית מלאה, לאחר שהפלסטינים הכירו באופיו היהודי של הקבר ובחשיבותו ליהודים. האבטחה נעשתה בתחילה באמצעות כוח אבטחה אזרחי, ולימים עבר לאחריות צה"ל. ההחזקה הישראלית הרצופה במקום הפסיקה לאחר הקרב בו נהרג מדחת יוסף, ובשנים שלאחר מכן מתחם הקבר הושחת מספר פעמים.

ב- 5 באוקטובר 1995, התקיים דיון בכנסת על הסכם אוסלו ב'. בנאומו הסביר ראש הממשלה יצחק רבין כי מטרת ההסכמים היא למנוע מצב של מדינה דו-לאומית וזאת על ידי הקמת ישות עצמאית "שהיא פחות ממדינה" לצד מדינת ישראל. רבין הדגיש כי בהסכם הקבע לא תהיה חזרה לקווי 4 ביוני 1967, תישמר אחדות ירושלים, יסופחו גושי התיישבות וגבול הביטחון של ישראל יהיה ב בקעת הירדן.

ההסכם אושר ברוב של 61 תומכים מול 59 מתנגדים. חברי הכנסת עמנואל זיסמן ו אביגדור קהלני, שלימים פרשו ממפלגת העבודה על מנת להקים את מפלגת " הדרך השלישית", הצביעו נגד ההסכם. לעומתם, תמכו בו חברי סיעת יעוד, אלכס גולדפרב ו גונן שגב, שפרשו מ מפלגת צומת ב- 1994 והצטרפו ל קואליציה בראשית שנת 1995.

אימוץ הסכמי אוסלו, שכללו שיחות ישירות עם הנהגת אש"ף, היווה שינוי מוחלט במדיניות ישראל, אשר עד אז סירבה לנהל שיחות עם ארגון הטרור שאמנתו קראה להשמדת מדינת ישראל. כשנודעו הסכמי אוסלו לציבור הרחב, התפתחה בישראל מחלוקת חריפה סביב ההסכמים, והציבור היהודי במדינת ישראל היה חצוי לגביהם. אל מול תמיכתו של מחנה ה שמאל עמדה התנגדות חריפה של מחנה ה ימין.

אחרי דיון של יומיים ב כנסת על הודעת הממשלה בנושא ההסכם וחילופי האיגרות, נערכה ב- 23 בספטמבר הצבעת אמון, בה הצביעו 61 ח"כים בעד החלטת הסיכום, 50 נגד, 8 נמנעו וח"כ אחד נעדר מן ההצבעה. הנמנעים והנעדר כללו את חברי הכנסת של ש"ס ושלושה חברי הליכוד, רוני מילוא, מאיר שטרית ו אסעד אסעד, אשר הצביעו בניגוד לעמדת מפלגתם.

קבוצת אנשי ימין בישראל ובראשם משה פייגלין, הקימה את תנועת " זו ארצנו", שארגנה ברחבי המדינה הפגנות סוערות נגד ההסכמים. "אל תתנו להם רובים" הייתה סיסמה נפוצה בהפגנות הימין.

הפגנת תמיכה בהסכמים במסגרת עצרת "כן לשלום, לא לאלימות", 1995, אוסף דן הדני, הספרייה הלאומית

בקרב התומכים בהסכם רווחה הדעה כי יש לחזק את הגורמים המתונים בחברה הפלסטינית, אשר הושיטו יד לתהליך השלום, ומוכנים לשאת ולתת עם ישראל.

בראייתם, התגברות הטרור הגיעה עקב ההאטה בתהליך השלום וכחלק מהניסיון של קיצוניים בצד הפלסטיני לסכל אותו, לצד הרחבת הבנייה בהתנחלויות ומעשי טרור יהודי שליבו את הלהבות. בהקשר זה מציינים את טבח מערת המכפלה, שבו ברוך גולדשטיין רצח 29 מתפללים מוסלמים, ולווה בהריגת תושבים נוספים על ידי כוחות צה"ל במהומות שבעקבות האירוע, ואת הסגרים שישראל הפעילה בעקבות גל הפיגועים של ארגוני הטרור. לפי שיטה זו, הקיפאון במשא ומתן הוא זה שהוביל לקריסת השלבים שנבנו עד אז, והיווה גורם מרכזי להתפרצות מחודשת של טרור פלסטיני ולפרוץ האינתיפאדה השנייה.

בנוסף, הם מציינים לחיוב את השיפור הכלכלי והמדיני בעקבות ההסכם. בשנתיים שלאחר הסכמי אוסלו, גדלו ההשקעות הזרות בישראל פי 30 ונוצרו יחסים מדיניים עם מדינות רבות שבעבר החרימו את ישראל.

מועצת חכמי התורה במכתב נגד הסכמי אוסלו

מתנגדי ההסכם טוענים שכוונת הפלסטינים הייתה מלכתחילה להשיג את מה שניתן להשיג במסגרת תורת השלבים של אש"ף, ואז להפר את ההסכם. הם נסמכים על דברי ערפאת בנאום מוקלט מראש ששודר בטלוויזיה הירדנית ביום חתימת הסכמי אוסלו (13 בספטמבר 1993), לפיהם: "הצהרת העקרונות" אינה אלא חלק מיישום " אסטרטגית השלבים" של אש"ף. ב- 23 במאי 1994 נשא ערפאת את נאום יוהנסבורג בו התייחס ערפאת בנחרצות אל ירושלים כבירת פלסטין הנצחית, טען כי יש להמשיך בג'יהאד עד כיבוש ירושלים, ושהסכמי אוסלו שווים במשמעותם ל הסכם חוּדַיְבִּיָּה, הסכם שביתת נשק שחתם הנביא מוחמד לעשר שנים אך הפר אותו לאחר שנתיים.

עם התגברות פיגועי הטרור ו חטיפת נחשון וקסמן, גברה ההתנגדות להסכמים. לטענת המתנגדים, הפלסטינים לא פעלו מספיק כדי למנוע טרור, ומקרב מבצעי הפיגועים היו חברים במנגנוני ה פת"ח. ב מבצע חומת מגן נתפסו בידי צה"ל מסמכים הקושרים את הרשות הפלסטינית וערפאת למימון ועידוד פעילות טרור. על פי הסטטיסטיקה, בארבע השנים שלאחר הסכמי אוסלו ( 1993- 1996), נרצחו 256 ישראלים בפעילות טרור, לעומת 97 בארבע השנים שקדמו להן ( 1989- 1992).

ב- 4 בנובמבר 1995 נרצח יצחק רבין על ידי יגאל עמיר, שביקש לעצור את התקדמות ההסכם.

הפגנת ימין נגד הסכמי אוסלו, 1995, אוסף דן הדני, הספרייה הלאומית

התגובות הפלסטיניות להסכמים היו מעורבות. ה חמאס ותנועות קיצוניות בציבור הפלסטיני התנגדו נחרצות להסכם, ביקרו את ה פת"ח על נכונותו לקיים משא ומתן עם ישראל ולהכיר בה, והגבירו את פעולות הטרור במטרה לחבל בהתקדמות התהליך. ה פת"ח, הארגון הגדול והשולט ב אש"ף, אימץ את ההסכמים.

עם זאת היו בפת"ח גם כאלו שהתנגדו להסכם. יו"ר הפת"ח פארוק קאדומי טען ש זכות השיבה חשובה מהקמת מדינה פלסטינית. בין היתר טענו המתנגדים כלפי ערפאת כי הסכים לחתום על הסכם שמכיר במדינת ישראל ללא הבטחה להפסקת הבנייה בהתנחלויות, להקמת מדינה עצמאית, לפתרון בעיית הפליטים או לקביעת מעמדה של ירושלים כבירה פלסטינית, בשל רצונו להיכנס ל שטחים הפלסטיניים ממקום מושבו ב תוניס.

ארגוני הסירוב, כמו חמאס, הג'יהאד האיסלאמי ו החזית העממית, התנגדו להסכמים מאחר שסירבו להכיר ב" יישות הציונית" ושללו באופן מוחלט את זכות קיומה של ישראל.

בשנת 2003 אמר אבו מאזן שהסכמי אוסלו היו טעות מבחינת ישראל כי "לקחנו אדמה בלי תמורה". ביולי 2006 נימק זיאד אבו עין בראיון טלוויזיוני את התועלת בהסכמי אוסלו, בכך שבזכותם היה ניתן להוציא לפועל את האינתיפאדה השנייה.

יצחק רבין, שמעון פרס ויאסר ערפאת מקבלים את פרס נובל לשלום בעקבות הסכמי אוסלו

הסכמי אוסלו זיכו את יצחק רבין, שמעון פרס ויאסר ערפאת ב פרס נובל לשלום לשנת 1994. הפרס הוענק להם ב- 10 בדצמבר 1994. בוועדה שבחרה את זוכי הפרס היו חילוקי דעות לגבי יאסר ערפאת.

איראן, שמימנה פעולות טרור של חמאס, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ו חזבאללה, התנגדה בתוקף להסכם השלום. היא קראה להתנגדות אלימה על-מנת למנוע את ההסכם. את הסכם קהיר כינו באיראן "כתם בושה" ו"בגידה חסרת תקדים".

על פי ההיסטוריון אפרים קארש, ימים אחדים לאחר חתימת הסכם אוסלו, חוסיין, מלך ירדן העביר מסר לממשלת רבין בו הוא מזהיר אותם שערפאת יפר את ההסכם: "ישראל עושה עסקים עם האיש הגרוע ביותר. ערפאת הוכיח שוב ושוב שלא ניתן לסמוך על מילתו." על פי אפרים קארש האסון הגדול ביותר בתולדות ישראל הוא הסכם אוסלו. הוא ממשיל את ההסכם להדבקה במחלה כרונית ממארת, שרופאים נכשלים לרפא אותה לאורך זמן.

ב- 4 בנובמבר 1995 נרצח ראש הממשלה יצחק רבין בידי יגאל עמיר, אשר התנגד ליישום הסכמי אוסלו. מחליפו שמעון פרס ו ממשלתו הובילו את המשך מימוש הסכם אוסלו ב', בהעברת הערים ב יהודה ושומרון לשליטת הרשות.

בבחירות הישירות שנערכו ב- 1996 נבחר בנימין נתניהו, איש הליכוד, לראשות הממשלה. בתעמולת הבחירות התחייב נתניהו לכבד את ההסכמים עליהם חתמה ישראל על אף שהתנגד לחתימתם.

על פי הסכמי אוסלו, היה על ישראל לסגת משטחים ביהודה ושומרון בשלושה שלבים, שכונו "שלוש פעימות". נתניהו הציג מדיניות על פיה ישראל תקבע לבדה את היקף השטח שממנו תיסוג, ובכל מקרה לא תיסוג אלא אם הפלסטינים יראו התקדמות ביישום ההסכמים ומניעת אלימות והסתה מצידם. סיסמתו של נתניהו הייתה: "יתנו - יקבלו, לא יתנו - לא יקבלו". לעומת זאת, הפלסטינים טענו שעל פי ההסכמים, על ישראל לסגת מכל שטחי יהודה ושומרון, למעט ה התנחלויות ובסיסי צה"ל, ולא קיבלו את עמדת ישראל שמותר לה להשהות את ביצוע ההסכם בגלל הטרור או מכל סיבה אחרת.

ב- 15 בינואר 1997 חתם נתניהו על הסכם חברון, שמסר 80% מהעיר לרשות הפלסטינית, וכן נקבע בו מועד לנסיגות הבאות.

ב- 23 באוקטובר 1998 נחתם הסכם ואי, שנועד להסדיר את הנסיגות של ישראל, תוך קביעת לוח זמנים הן לנסיגות של ישראל והן לצעדים שנדרשו מהפלסטינים במאבק בטרור ומניעת הסתה. ממשלתו של נתניהו ביצעה את הנסיגה הראשונה שנדרשה בהסכם ואי, אך לא יישמה את שאר שלבי ההסכם בטענה שהפלסטינים לא עמדו בהתחייבויותיהם. הפלסטינים מחו על כך שישראל לא מקיימת את ההסכם, ואיימו להקים מדינה פלסטינית באופן חד-צדדי.

חתימת הסכם ואי גרמה לפירוק ממשלת נתניהו. בבחירות שהתקיימו לאחר מכן נבחר אהוד ברק לראשות הממשלה. ברק ביצע את הנסיגות שסוכמו בהסכם ואי ואף ביקש לבצע נסיגה נוספת מאבו דיס. לאחר מכן שלל ביצוע נסיגות נוספות וניסה להגיע להסכם סופי ב קמפ דייוויד ( ועידת קמפ דייוויד (2000)) אך השיחות עם הפלסטינים עלו על שרטון ובאוקטובר 2000 פרצה האינתיפאדה השנייה.

בעקבות התגברות הטרור כבשה ישראל ב מבצע חומת מגן את כל שטחי יהודה ושומרון, ומאז הם מצויים דה פקטו בשליטה ביטחונית ישראלית. בכך בא אל קיצו אחד הסממנים הבולטים ביותר של הסכמי אוסלו: שטחים ביהודה ושומרון (שכונו שטחי A) בהם השליטה הביטחונית היא בידי הפלסטינים וצה"ל אינו פועל בהם. כיום, שטחי A נמצאים בשליטה אזרחית פלסטינית אולם צה"ל מבצע בתוכם מעצרים כשיש בכך צורך. עם זאת, סממנים אחרים של הסכמי אוסלו, כגון קיומה של ממשלה פלסטינית והסכמי המיסים, עדיין ממומשים, לפחות באופן חלקי.

מינואר 1996 נמצאים למעלה מ-90% מהאוכלוסייה הפלסטינית ביהודה ושומרון תחת שליטה מנהלית פלסטינית; ומאז ההתנתקות באוגוסט 2005 נמצאת 100% מאוכלוסיית רצועת עזה בשליטה מנהלית פלסטינית.

התקווה שהסכמים אלו יובילו לשלום בין ישראל לפלסטינים דעכה עם השנים, בעיקר כתוצאה מהתגברות הטרור הפלסטיני; שהגיע לשיאו באינתיפאדה השנייה. מאז התגברות הטרור גדל אחוז הישראלים הרואים את הסכמי אוסלו באור שלילי.

בשנת 2012 קראה מרצ לביטול הסכמי אוסלו והגעה להסכם ביניים חדש עם הפלסטינים.

במאי שנת 2020 הכריז מחמוד עבאס על התנערות הצד הפלסטיני מכל ההסכמים החתומים עם ישראל לארצות הברית לרבות הסכמי אוסלו, זאת בעקבות הצהרות של גורמים פוליטיים במדינת ישראל כי בכוונתם לספח את בקעת הירדן בניגוד להסכמים. בנובמבר אותה שנה, הכריז אבו מאזן על החזרת התיאום הביטחוני.

הסכמי אוסלו הקימו את מנגנוני התיאום הביטחוני בין ישראל לרשות הפלסטינית. התיאום המודיעיני החל רשמית בשנת 1996. לאחר מהומות מנהרת הכותל המנהיגות הפלסטינית חדלה באופן מעשי משיתוף פעולה ביטחוני עם ישראל, אך הוא חודש לאחר חתימת הסכם ואי. במהלך האינתיפאדה השנייה הוא נפסק לעיתים, ולא פעל ביעילות בשנים 2000 עד 2006.

בשנים לאחר מכן התיאום הניב הישגים, והוא מהווה כלי חשוב לשני הצדדים בשימור השקט הביטחוני באזור יהודה ושומרון. סקירה ביטחונית של ה שב"כ שהובאה לפני הממשלה שיבחה את התיאום הביטחוני, ועל פי צה"ל מנגנוני הביטחון הפלסטיניים היו אחראים לכ-40 אחוזים מהמעצרים של חשודים בטרור ביהודה ושומרון בתחילת 2016.

במאי 2020, בעקבות ההצהרה של ישראל על סיפוח חד-צדדי של שטחים, הרשות הפלסטינית ניתקה את היחסים הביטחוניים. באוגוסט 2020 הוקפאו תהליכי הסיפוח בעקבות ה הסכם לנרמול היחסים בין ישראל ל איחוד האמירויות, ובנובמבר התיאום הביטחוני הושב.

יאיר הירשפלד, אוסלו: נוסחה לשלום, עם עובד, 2000.

לב גרינברג, שלום מדומיין, שיח מלחמה. כשל המנהיגות, הפוליטיקה והדמוקרטיה בישראל 1992-2006, הוצאת רסלינג, 2007

רון פונדק, ערוץ חשאי: אוסלו - הסיפור המלא, הוצאת ספרי עליית הגג/ידיעות ספרים, 2013.

אפרים לביא, יעל רונן והנרי פישמן (עורכים), 25 שנה לתהליך אוסלו: ציון דרך בניסיונות ליישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני, הוצאת כרמל ואוניברסיטת תל אביב, 2019(הספר בקטלוג ULI)

אודי מנור ואדם רז, העימות רבין-פרס ברקע אוסלו, כיוונים חדשים, נובמבר-דצמבר 2012

שמעון שיפר, המתריע: שיחות עם האלוף (במיל') עמוס גלעד, הוצאת ידיעות ספרים, 2019, עמודים 73-88

אבי גיל, נוסחת פרס, מיומנו של שותף סוד, כנרת זמורה-ביתן, 2018

יובל בלומברג, מלכודת אוסלו: מחלום השלום לרחובות המדממים, סלע מאיר, 2023

הסכם אוסלו א באתר יוזמת ז'נבה

נוסח עברי של הסכם טאבה 1995 ("אוסלו ב'")

פרוטוקול ישיבת הממשלה שבו אושר הסכם אוסלו הראשון: פרוטוקול ישיבה ס״ט/התשנ״ג של הממשלה, ‏30/08/1993 (ארכיון)

ד"ר רון פונדק, מאוסלו ועד טאבה: תהליך ששובש

הדרך לאוסלו - משא ומתן סודי עם אש"ף, ינואר-ספטמבר 1993". פורסם באתר ארכיון המדינה בדצמבר 2022.

אבי גיל, נוסחת פרס, מיומנו של שותף סוד, כנרת זמורה-ביתן, 2018

נוסח הסכם אוסלו א' ומכתבי ההכרה ההדדיים, באתר מרכז ירושלים למדיה ותקשורת (באנגלית)

חתימת הסכמי אוסלו, באתר ה-BBC

מרכז תמי שטיינמץ לחקר השלום באוניברסיטת תל אביב ("מדד השלום" ו"מדד אוסלו" - סקרים חודשיים ביחס לדעת הקהל והציבור הישראלי ביחס לתהליך השלום)

ריכוז של ההפרות הפלסטיניות של ההסכמים

מידע על הסכמי אוסלו בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

קטעי עיתונות היסטוריים על הסכמי אוסלו, באתר "עיתונות יהודית היסטורית"

אדם רז, ‏חזיתות מתנגשות - האנטומיה 'המוזרה' של הכרעת אוסלו של רבין, ישראלים ‏4, סתיו 2012, עמ' 97-131

ד"ר יאיר הירשפלד מדבר על תפקידה של האקדמיה בהנעת תהליכים מדיניים, הרעיון שמאחורי הסכמי אוסלו ומבט עכשיווי על תהליך השלום בין ישראל והפלסטינים, מתוך שידורי הערוץ האקדמי מיסודה של אוניברסיטת חיפה

איך לא לעשות שלום: "סינדרום קונפליקט" ושקיעת הסכמי אוסלו, המכון האמריקאי לשלום

התקפות טרור קטלניות מאז החתימה על ההסכמים 1993-2000 משרד החוץ הישראלי

פרופ' משה מעוז, מדוע קרס תהליך אוסלו?, באתר היום השביעי, יולי 2001

יואל פישמן, עשור להסכמי אוסלו: "המלחמה העממית" של אש"ף, נתיב, נובמבר 2003

עתליה בן-מאיר, הלנצח תאכל חָרב? אוסלו ממרחק 13 שנה, נתיב, נובמבר 2004

סופיות תביעות, מכון ראות

אודי סגל, ‏הווידאופדיה: הסכמי אוסלו, באתר ‏מאקו‏, 9 במרץ 2009

משה יעלון, ‏ישראל והפלסטינים: חזרה ליסודות, תכלת 33, סתיו תשס"ט, 2008

ציון נאנוס, ‏הסכמי אוסלו: הוויכוח שאינו נגמר, באתר ‏מאקו‏, 31 באוגוסט 2018

שלמה גזית, הסכם אוסלו, באתר על צד שמאל, 1 באוקטובר 2018

איתמר אייכנר, סיון חילאי, חיים רמון: "לא אוסלו הביא לאינתיפאדה - אלא חיסולו ע"י ברק ונתניהו", באתר ynet, 29 באוגוסט 2023

Fatal Terrorist Attacks in Israel Since the DOP (Sept 1993), אתר משרד החוץ (באנגלית)

תומר-יצחק עמר, 1995 - הסכם הביניים הישראלי פלסטיני - "הסכם הבינ(ת)יים", "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 19 במרץ 2019

הסכם קהיר: המשא ומתן עם אש"ף על ביצוע הצהרת העקרונות והקמת האוטונומיה הפלסטינית, אוקטובר 1993-מאי 1994, ארכיון המדינה

ליאב סלע המודיעין והסכמי אוסלו מבט מל"מ, גיליון 84, עמ' 32-33, אוגוסט 2019.

הסכמי אוסלו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

מסמכים באתר משרד החוץ (באנגלית)

1. History com Editors, ^ Oslo Accords, HISTORY (באנגלית)

2. ^ אפרים סנה, ניווט בשטח מסוכן, הוצאת ידיעות אחרונות, תל אביב 2002, עמוד 22

3. פנחס ענברי, ^ בחרבות שבורות, תל אביב 1994, עמ' 216

4. יוסי ביילין, ^ הא"ב שלי, עמודים 21-22

5. ^ 1 2 3 4

6. מכתב אישי מרבין לפרס מיום 6.6.93 ושסווג "סודי ביותר" פורסם ב-19.9.03 בעיתון "^ מעריב", מצוטט בכתבה מ"הארץ" - אדם רז, למה לא מדברים על האלטרנטיבות לאוסלו, באתר הארץ, 27 בינואר 2016. מתוך המכתב: "המגעים הקרויים מגעי אוסלו במצב הנוכחי מהווים סכנה להמשך המשא ומתן לשלום... אנשי תוניס...מונעים מן הגורמים המתונים יותר להתקדם במשא ומתן איתנו... מבקש להפסיק המגעים עד לבירור נוסף."

7. ביילין, ^ לגעת בשלום, ידיעות אחרונות, תל אביב 1997, עמוד 111

8. ^ 1 ישראל מכירה באש"ף - אש"ף מתחייב לשלום, חדשות, 10 בספטמבר 19932

9. ^ Arab Israeli peace agreement, בארכיון הסרטים של British Pathé (באנגלית)

10. ^ פרוטוקול ישיבת הכנסת לתאריך 23.9.93, באתר הכנסת
אורן כהן, הילה טוב, הכנסת אישרה ברוב של 61 מול 50 את ההסכם עם אש״ף, חדשות, 24 בספטמבר 1993

11. ^ פירוט השלבים שהוליכו להתפרצות המחודשת של הטרור הפלסטיני ניתן למצוא, בין השאר, בספר "קורבנות" מאת בני מוריס (גרסה עברית), עמודים 599-600

12. Anthony H. Cordesman, ^ IRAN: Dilemmas of Dual Containmrnt, 1997, U.S: Westview Press

13. אפרים קראש, ^ ערפאת: האיש ומלחמתו בישראל, מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים אוניברסיטת בר-אילן, עמוד 23

14. במאי ^ 2000, לפני פרוץ האינתיפאדה, מצא סקר של "מרכז תמי שטינמץ למחקרי שלום" באוניברסיטת תל אביב כי 39% מהישראלים תומכים בהסכם אוסלו, ו-32% מאמינים כי ההסכמים יובילו לשלום. לעומת זאת, מצא סקר שנערך במאי 2004 כי התמיכה בהסכמי אוסלו ירדה ל-26% וכי רק 18% מאמינים כי הוא יוביל לשלום.

15. ^ אליאור לוי, אבו מאזן לקראת הסיפוח: לא מחויבים להמשיך בהסכמים, באתר ynet, 19 במאי 2020

16. ^ ג'קי חורי, הרשות הפלסטינית הודיעה על חידוש התיאום עם ישראל, באתר הארץ, 17 בנובמבר 2020

17. שלמה שפירא, ^ הסי. אי. איי. כמתווך בתהליכי שלום במזרח התיכון - חלק ב, מבט מל"מ 35, ינואר 2004

18. טלי קרויטורו, ‏^ פסק זמן באיו"ש, מערכות 445, אוקטובר 2012

19. ^ נועם שיזף, הספר תוקף את ממשלת רבין ומייחס לה משיחיות, באתר הארץ, 12 בספטמבר 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
הסכמי אוסלו - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
הסכמי אוסלו (באופן רשמי: " הסכם העקרונות") הם סדרה של הסכמים שנחתמו בין ישראל לבין הארגון לשחרור פלסטין (אש"ף), כחלק מ תהליך השלום בין ישראל ל פלסטינים. ההסכם נועד להביא לפתרון קבע את מכלול הסוגיות התלויות ועומדות ב סכסוך הישראלי-פלסטיני. ההסכם הביא את אש"ף ל הכיר במדינת ישראל ואת ישראל להכיר באש"ף כנציג העם הפלסטיני.

# data[].attributes.headline
ידוע לי שיצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעי של צה"ל, שגריר ישראלה בארצות הברית, ראש ממשלת ישראל, הוא זכה בפרס נובל לשלום על חלקו בחתימת הסכמי אוסלו.

# data[].attributes.subject
ידוע לי שיצחק רבין היה הרמטכ"ל השביעי של צה"ל, שגריר ישראלה בארצות הברית, ראש ממשלת ישראל, הוא זכה בפרס נובל לשלום על חלקו בחתימת הסכמי אוסלו.

# data[].attributes.headline
אני יודעת שיצחק רבין היה בתנועת הפלמח הגן על הארץ מגיל 16 

# data[].attributes.subject
אני יודעת שיצחק רבין היה בתנועת הפלמח הגן על הארץ מגיל 16 

# data[].attributes.body
והיה גם ראש ממשלה שנרצח על ידי יגאל אמיר שהתנגד לדעותיו

# data[].attributes.headline
אני יודעת ששמם של ילדיו של רבין הם: דליה רבין ויובל רבין

# data[].attributes.subject
אני יודעת ששמם של ילדיו של רבין הם: דליה רבין ויובל רבין

# data[].attributes.body
שירה לוי

# data[].attributes.headline
ידוע לי שלאשתו של יצחק רבין קראו לאה והיא נפטרה לפני יצחק רבין.

# data[].attributes.subject
ידוע לי שלאשתו של יצחק רבין קראו לאה והיא נפטרה לפני יצחק רבין.

# data[].attributes.body
שירה לוי

# data[].attributes.headline
אני יודעת שיגאל עמיר רצח את יצחק רבין כי התנגד לדעותיו.

# data[].attributes.subject
אני יודעת שיגאל עמיר רצח את יצחק רבין כי התנגד לדעותיו.

# data[].attributes.headline
ידוע לי על יצחק רבין שהוא היה ראש ממשלת ישראל ושהוא חתם על הסכם אוסלו ושהוא נרצח על ידי הרוצח יגאל עמיר

# data[].attributes.subject
ידוע לי על יצחק רבין שהוא היה ראש ממשלת ישראל ושהוא חתם על הסכם אוסלו ושהוא נרצח על ידי הרוצח יגאל עמיר

# data[].attributes.headline
קיבל פרס נובל לשלום

# data[].attributes.subject
קיבל פרס נובל לשלום

# data[].attributes.headline
נרצח ע"י יגאל עמיר

# data[].attributes.subject
נרצח ע"י יגאל עמיר

# data[].attributes.body
י א בחשוון