# data[].attributes.body
Vidriera de colors, emplomada i construïda formant un dibuix, pròpia de finestrals, lluernes i altres obertures d’edificis.

# data[].attributes.body
Persona canonitzada per l’Església.

# data[].attributes.body
Lloc, a les esglésies, on es custodien els ornaments litúrgics i es revesteixen els sacerdots.

# data[].attributes.body
Obra d’arquitectura, amb escultures, pintures, que compon la decoració d’un altar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els retaules gòtics

L'església de Sant Llorenç disposa de dos magnífics retaules gòtics dignes d'admirar: el dels sants Miquel i Joan Baptista i el del Sant Esperit. La capacitat de costejar aquestes obres s'ha de relacionar amb els rèdits que proporcionava a diverses famílies de la vila, les activitats vinculades amb la fabricació i comercialització dels draps de llana, una indústria tradicional de la vila que, des dels temps baix medievals, perdurà fins el segle XIX.

El retaule de sant Miquel i sant Joan està col·locat a l'absis lateral esquerra. La seva autoria s'atribueix als pintors Jaume Cirera i Bernat Despuig i fou realitzat a la primera meitat del segle XV. Les tres taules de l'esquerra representen fets relacionats amb sant Miquel, mentre que les de la dreta es refereixen a sant Joan Baptista. Els dos sants apareixen junts representats a la taula central del retaule.

Pel que fa el retaule del Sant Esperit, se sap que existia ja el 1400. Fou realitzat pel reconegut pintor Pere Serra pocs anys abans d'aquella data, a instàncies de la família Còdol, una nissaga de mercaders que més endavant serien barons de Canalda. La funció del retaule era ornamentar la seva capella funerària situada originàriament al fons de la nau lateral esquerra de l'església. El retaule està coronat per una pintura de sant Joan Evangelista, sota la qual, a la taula central, s'hi representa la Pentacosta. A l'esquerra hi ha pintats passatges de la vida de la Verge, mentre que a la dreta hi figuren escenes relatives a sant Joan.

GALERIA DE FOTOS

< torna enrere

# data[].attributes.attachment_link.description
L'església de Sant Llorenç disposa de dos magnífics retaules gòtics dignes d'admirar: el dels sants Miquel i Joan Baptista i el del Sant Esperit. La capacitat de costejar aquestes obres s'ha de relacionar amb els rèdits que proporcionava a diverses famílies de la vila, les activitats vinculades amb la fabricació i comercialització dels draps de llana, una indústria tradicional de la vila que, des dels temps baix medievals, perdurà fins el segle XIX.

# data[].attributes.body
Allò que resta del cos d’un sant, del seu vestit, dels seus instruments de martiri, etc.

# data[].attributes.body
Pedra plana on hi ha una inscripció.

# data[].attributes.body
Canal sortint per on vessa, a distància de la paret, l’aigua de pluja que cau sobre la coberta d’un edifici, sovint acabada en forma de figura grotesca o fantàstica.

# data[].attributes.body
Església o capella situada en un pla inferior al de l’església principal.

# data[].attributes.body
El cor, en arquitectura, és la part d'una esglèsia reservada a la comunitat de religiosos que hi estan adscrits i des d'on participen en la missa i els oficis divins. En les catedrals, el cor està presidit pel tron episcopal, destinat al bisbe.

# data[].attributes.body
La clau de volta és la pedra central una volta, igual com la clau d'arc que tanca un arc. En voltes té una forma rodona o poligonal; en arcs té forma de trapezi.

# data[].attributes.body
Passatge cobert, d’una o dues plantes, amb mur a una banda i un porticat o una columnata a l’altra, que volta un pati, un jardí, etc., i uneix diferents construccions d’un monestir, d’una catedral.

# data[].attributes.body
El capitell és la part superior d'una pilastra o columna, sovint ornamentat amb escultures. El seu origen es remunta a l'antic Egipte i en l'arquitectura grega determina l'ordre d'una columna . Durant l'edat mitjana, contenia escenes bíbliques, ornaments que imitaven la natura, fulles d'acant i criatures llegendàries.

# data[].attributes.body
Lloc de culte menut construït dins d'una església gran, generalment annexada a la nau principal

# data[].attributes.body
És una estructura arquitectònica d'origen romà que tenia una funció econòmica i jurídica.

# data[].attributes.body
És el lloc a on els cristians atorguen el sagrament del baptisme a aquells que volen entrar a llur religió. A vegades és tot un edifici sencer, i d'altres tan sols un moble litúrgic.

# data[].attributes.body
Un altar és una estructura damunt de la qual se celebren rituals religiosos com ara sacrificis, ofrenes, etc. Els altars acostumen a ser el lloc més important d'un temple, una església, etc.
Normalment situat a sota del absis i ostentan la taula sagrada.

# data[].attributes.body
L'absis és una construcció adossada a les esglesies o temples , normalment de forma semicircular. Acostuma a ser cobert amb una volta i acostuma a trobar-se darrere de l'altar formant capelles