# data[].attributes.body
Personalet skal være et forbillede som lære børn og unge at kunne tage andre menneskers perspektiv, at respekter og tage hensyn til medmennesket. At stræbe efter ligeværdighed mellem mennesker, at viser solidaritet med de svage i samfundet.

# data[].attributes.body
Alle større børn og unge Uanset køn og kultur skal mødes med respekt og hensyntagen.

# data[].attributes.body
Læringforudsætninger: I vores center er målgruppen for større børn og unge (6 - 16  år) ligemeget hvilken køn, kultur og religion. Vi er der for alle børn også de udsatte børn der bor i gade miljøet. så vores legeplads er et fristed for alle.

Rammefaktorer: Det hele foregår i klubben hvor der også er en stor legeplads og fodboldbane.

Mål: vores mål er at udvikle børnenes sprog, udvikle deres personlige og sociale kompetencer, de skal have en forståelse for den danske kultur og stifte sig ind til det. De skal have viden om naturen og miljøet ved brug af bæredygtig miljø. De skal kunne udvikle deres refleksions kompetence, som de også skal have i brug i deres fritid/ hverdag.

indhold: Der er ikke være nogen af børnene der kommer til at føle sig ekskluderede i grupperne og det skal ske ved at pædagogerne skal lytte til børnene så de er allesammen inkluderede og de ved at der bliver lyttet til dem.

læreprocessen:  Forløbet er tilrettelagt af pædagogerne og de stor børn og unge,  hvor det er pædagogerne der lærer stor børn/ de unge, og børnene bliver så udviklet af deres læring. Via medbestemmelse, medansvar og medindflydelse lærer større børn og unge om demokrati og sammenhold.

# data[].attributes.body
Vi sætter stor fokus på mangfoldighed, og at børn og unge er accepteret og respekteret. Vi ønsker at de føler sig forstået og at de har en indflydelse omkring dem. Gennem samarbejde med skoler, fritidsklubber og forældre opnår vi integration og erfaringer sammen og udvikler os.
Vi har også særligt fokus på de sociale realtioner, og på at børn og unge lærer at omgås hinanden og danne venskaber. Vi fokusere på personlig udvikling, sundhed og miljø.

# data[].attributes.body
Det pædagogisk målsætninger indebærer et stort tværfagligt samarbejde og at kontakten til større børn og unge gennem fx opsøgende arbejde, udgør et element i platformens pædagogiske arbejde. Medarbejderne kan gennem tilrettelæggelse og organiseringen af det pædagogiske arbejde og livet i enhederne skal tilstræbe et dynamisk og fleksibelt fritids tilbud karakteriseret af:

1.     Indsatser, projekter og aktiviteter med udgangspunkt i medlemmernes behov og interesser.

2.     Projektorienteret og opsøgende pædagogisk arbejde.

3.     En fleksibel aldersopdeling og en fleksibel åbningstid.

4.     Fokus på ressourcer og værdier - med et rummeligt normalitetsbegreb.

5.      Tværfagligt samarbejde i lokalområdet, som i høj grad inkluderer foreningslivet.

6.       En konstant pædagogisk bestræbelse mod børn og unges aktive medvirken, medbestemmelse og indflydelse på enhedernes indhold.

7.       Fritidsplatformens ledelse og personale har hovedansvaret for at skabe rammerne og indretningerne i aktivt samarbejde med børn og unge.

# data[].attributes.body
Fritidscentrets arbejdsform og pædagogiske grundlag:

Platformens arbejde bygger på 3 principper:

1.       En pædagogisk bestræbelse til at medvirke til trivsel og udvikling for alle lokalområdets børn og unge.

2.       En forpligtelse til at have det nødvendige kendskab til kvarterets børn og unge i pågældende alderstrin.

3.       En bred faglig viden om unges bevægelse, interessefelter, behov og almene livssituation.

# data[].attributes.body
Glade børn og unge lærer bedst.

# data[].attributes.body
Den overordnede målsætning, formålet for arbejdet i fritidsplatformen henter sit indhold i Dagtilbudsloven og formuleres i overensstemmelse med principperne i kommunes børnepolitik og den kommer til udtryk i børene og ungeudvalgets beslutninger. Fritidsplatformen bygger på ligeværd og demokrati og kan modtage alle størrelse børn og ungeudvalgets beslutninger.

Det pædagogiske arbejde bygger på de grundlæggende værdier som er respekt for den enkelte og den enkeltes baggrund. De lærer at have respekt og tage ansvar for sig selv og for fællesskabet. De stræber efter at alle børn og unge, uanset køn eller kulturbaggrund skal mødes med respekt og hensyntagen. De skal føle sig med i de sociale kategorier.

I følge Laura Gillam,  sociale kategorier er der en tendens til, at vi kommer til at inddele mennesker i ‘slagser’ og at vi har en tendens til at kate- gorisere. Vi har også brug for det, ellers ville vi skulle møde hele verden forfra hver dag. Men det er vigtigt at spørge ind til kategori- erne og udfordre dem, for vi kommer nemt til at generalisere på tværs af alle forskelle inden for hver enkelt kategori og fx vurdere folk ud fra deres etnicitet. Vi kan ikke undgå kategorier, men skal bruge dem på reflekte- ret vis og være åbne for andre forklaringer på folks adfærd, end at de er af den og den slags,” siger hun. (Henriksen, C.2020, s.8)

Vi ønsker at give børnene selvværdsfølelse, selvtillid, ligeværdighed gennem samvær med dem og de aktiviteter som vi laver med dem.

Vi ønsker at mennesker som kommer fra en minoritetsgruppe også føler sig godt tilpas. I teksten Farvede forventninger står der “Oplevelser af at blive forskellig gjort er ikke sjældne hos minoritetsetniske personer, selvom de oftest oplevelse på mere skjulte og subtile måder. “ (Lagermann,2019, s. 32)
Der er altså børn og unge som oplever at komme i grupper, og at føle sig en smule anderledes. Vi ønsker også at disse unge får opbygget deres selvværd og deltager ligeværdigt med andre og at de trives.

Det overordnede formål er at medvirker til barnets og den unges alsidige personlighedsudvikling og demokratiske forståelse.

Gennem aktiviteter og samvær støtter fritidsplatformen de unge i deres udviklingsproces på vej til selvstændighed og voksenliv, og at de svageste grupper af børn og unge får styrket udgangspunkt for bedre at kunne håndtere egen livssituation. Vi lægger vægt på at skabe et trygt miljø, der er præget af tryghed, anerkendelse og nærvær. Vi udformer trygge og udfordrende rammer med mulighed for, at børn og unge gennem aktivt hverdagsliv bidrager til egen alsidige udvikling. En alsidighed, der kan rumme alternative og usædvanlige.

# data[].attributes.body
På den bemandede legeplads Degnestavnen lægger vi vægt på nøgleord som:
Respekt, ligeværd, empati, samt
ansvarlighed og
et positivt menneskesyn.
Accept og respekt af den individuelle bruger. Hver enkelt bruger er unik og vi vil gerne anerkende de individuelle forskelle. Et eksempel kunne være etnisk oprindelse. Vi er af den overbevisning at etnisk oprindelse er en social kategori, som fortæller os noget om til lærte handlemåder. Måder at identificere sig på. Ligeså vel som andre sociale kategorier formes vi af nær miljøets syn på vigtigheden af vores etnicitet. For nogle brugere spiller etnicitet en central rolle i deres identitet,  hvorimod hos andre brugere kan etnicitet have en mindre vigtig rolle. (Jensen, I.,2013, s.57)

En del af vores pædagogiske tilgang til brugerne er netop at anderkende vigtigheden i diversitet, samt at anderkende vigtigheden i kategoriernes betydning.

“Det centrale argument i diversitetdebat-

ten er jo at være opmærksom på, at mennesker, som vi sætter i samme kategori, ikke

nødvendigvis er ens. Derfor skal vi altid finde en balance mellem det fælles og det  forskellige ."  Citat Laura Gilliam.
(Henriksen, C.,2020, s.9)

Det gælder også for køn, alder, fysiske og psykiske tilstande, værdier og meget mere. Kombinationen af disse faktorer er, hvad der gør os til unikke individer.

# data[].attributes.body
Henriksen, C. (2020) Hvilken slags menneske er du Asterisk nr. 93

Jensen, I. (2013) Sociale kategorier køn, etnicitet, hvidhed

Københavns kommunes hjemmeside
https://kk.sites.itera.dk/apps/kk_legepladser_ny/index.asp?mode=detalje&id=102
http://fc-

Københavns kommunes hjemmeside
bispebjergsyd.kbhbarn.kk.dk/FrontEnd.aspx?id=4205342

Lagermann, (2019), Farvede forventninger

# data[].attributes.body
-"Narrativitet og identitet"
-Vi har set denne dokumentar fra DR3, som handler om en dame ved navn Ida Rud som kalder sig "Tykke-Ida", og stiller spørgsmålene: Må man være tyk og samtidig elske sex og gå i stramt tøj?

# data[].attributes.body
Vi har set filmene der er lavet af Tv2´s afdeling der hedder Echo, som handler om regnbuebørn og en familie hvor det er mor, mor og barn. Den kommer bl.a. omkring at lesbiske par får en masse hadefulde kommentarer, og skal lægge ører til en masse dumme ting, og stå model til at blive svinet til på de sociale medier.

# data[].attributes.body
Artiklen omhandler "The Doll Test", og skriver bl.a. at hele 37 ud af 41 børn der bliver spurgt vælger den lyse dukke, selve eksperimentet  har faktisk medført at BUPL har krævet flere dukker med mørk farve i institutionerne efterfølgende.
https://www.kristeligt-dagblad.dk/danmark/strid-om-dukkers-hudfarve-har-bund-i-seriøs-forskning

# data[].attributes.body
Diskurs, en sammenhængende kæde af udsagn, fx i samtaler, fortællinger, udredninger, argumenter og taler.

Michel Foucault:
-Diskurser som serier af udsagn afgrænset af et samtalerum
-Emnet er ikke givet på forhånd
-Emnet bliver derimod fastlagt af de udsagn der er i samtalerummet

# data[].attributes.body
Vi har set denne lille film omkring kultur og mangfoldighed, filmen omhandler børn der sidder med to dukker foran sig, den ene lys i huden og den anden mørk. De bliver så derefter bedt om at vælge den pæneste af de to dukker, og eks. en af de drenge der selv er mørk i huden vælger den lyse dukke, med begrundelsen den er pænest fordi den har en lysere farve.

# data[].attributes.body
I dette første tema nemlig mangfoldighed, har vi set filmen "Naturens uorden", den omhandler spastiker Jacob Yoon Egeskov Nossell som vil lave et teaterstykke på det kongelige teater, omkring sig selv og hele normalitetsbegrebet.

# data[].attributes.body
Degnestavnens legeplads
Degnestavnen 20
2400 Kbh NV.

Under ledelse af:
Klynge NB D´s Fritidscenter Bispebjerg Syd.

Degnestavnen rummer alle børn og unge i 6-16 års alderen.