# data[].attributes.headline
Крок 1. Перегляньте відеоурок із теми "Члени речення"

# data[].attributes.subject
Крок 1. Перегляньте відеоурок із теми "Члени речення"

# data[].attributes.attachment_link.title
Члени речення. Онлайн-курс з підготовки до ЗНО "Лайфхаки з української мови"

# data[].attributes.headline
Крок 2. Опрацюйте матеріал, поданий у таблицях до теми  "Головні члени речення"

# data[].attributes.subject
Крок 2. Опрацюйте матеріал, поданий у таблицях до теми  "Головні члени речення"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
6.4.1 ГОЛОВНІ ЧЛЕНИ РЕЧЕННЯ

Підмет - незалежний головний член двоскладного речення, що означає предмет чи особу, про який говориться в реченні, відповідає на питання хто? що?

простий

найчастіше виражається іменником або займенником
у називному відмінку (хоча може бути виражений
іншими частинами мови, ужитими у значенні іменника)

Настав сірий морозяний ранок
(О.Довженко).

складений
найчастіше виражається

- кількісно-іменниковою сполукою

Троє однокласників йшло зустрічати
світанок.

- іншими сполуками у значенні іменника

Бабине літо висіло на віттях, як
прядиво (Леся Українка).

- складні географічні та астрономічні назви

Чумацький Шлях розлігся чорним
небом

- сполукою іменника (займенника) в називному відмінку
з іменником (займенником) в орудному відмінку

Ми з тобою ніколи не розлучимось.
Ніхто з них не знав.

іменником

Онися під'їхала під ґанок (І.Нечуй-Левицький).

субстантивованим прикметником

Вчорашнє - ніби сон, що випурхнув з грудей
(В.Симоненко).

прислівником

Думав я, що в кожнім серці є сьогодні, вчора,
завтра (Б.Олійник).

вигуком або службовим словом, якщо
вони вживаються замість іменника

„ Ура " котилося полем.

займенником

Мій друже! Я красу люблю! (М.Вороний).

субстантивованим дієприкметником

Прожите й перебуте не сходить з віч (Б.Лепкий).

числівником

Обоє підемо в далеку мандрівку життя (І.Франко).

неозначеною формою дієслова

Жити - не поле перейти (Нар. творч.).

Присудок - головний член двоскладного речення, який характеризує підмет за дією чи ознакою, відповідає на питання що робить (підмет)? що з ним робиться? який він є? що він таке? хто він такий?

складений
(має дві частини: головну і допоміжну)

дієслівний
(поєднання дієслова-зв'язки,
яке стоїть в особовій формі, та інфінітива)

Я мусила виконати це завдання.

іменний
(поєднання дієслова-зв'язки з іменною частиною мови)

А дві пелюстки у ранковій млі - це губ
твоїх предивовижні квіти (В.Гнатюк).

Запам'ятай!

Простий присудок може бути виражений:

- дієсловом у складеній формі майбутнього часу: буду тесати;
- дієсловом у формі наказового чи умовного способу: хай виконає, зробив би;
- фразеологічною сполукою: Він накивав п'ятами.
Іноді виділяють тричленні (складні) присудки, які складаються з дієслова-зв'язки, інфінітива та іменної частини мови: Першокласники завжди мріють бути героями.

Особливості узгодження присудка з підметом

Скрипка (одн., ж.р.) грала (одн., ж.р.) ніжно, але якось натужно.
Але іноді підмет і присудок мають особливості в поєднанні. Якщо підмет виражений сполученням кількісного або збірного числівника з іменником, то присудок буде: - в однині, якщо увагу зосереджено на кількості виконавців:Шестеро хлопців увійшло до хати.

- у множині, якщо увагу зосереджено на назві виконавців:Цього ранку до Чіпки в хату увійшли три постаті (Панас Мирний).
В однині, якщо складний підмет означає часовий відрізок (вік людини, кількість годин, років):
Мені виповнилось двадцять років.

В однині, якщо до складу складеного підмета входить неоначено-кількісний числівник ( багато, мало, трохи тощо) або іменник зі значенням кількості ( десяток, більшість, валка, сотня, частина, решта, половина тощо):
Лягло костьми людей муштрованих чимало (Т.Шевченко).

У множині, якщо при складеному підметі стоїть означення у формі множини:
Оті два дні швидко пройшли.

# data[].attributes.attachment_link.description
Підмет - незалежний головний член двоскладного речення, що означає предмет чи особу, про який говориться в реченні, відповідає на питання хто? що? простий найчастіше виражається іменником або займенником у називному відмінку (хоча може бути вираженийіншими частинами мови, ужитими у значенні іменника) Настав сірий морозяний ранок (О.Довженко).

# data[].attributes.headline
Крок 3 . Опрацюйте матеріал, поданий у таблицях до теми  "Другорядніі члени речення"

# data[].attributes.subject
Крок 3 . Опрацюйте матеріал, поданий у таблицях до теми  "Другорядніі члени речення"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
6.4.2 ДРУГОРЯДНІ ЧЛЕНИ РЕЧЕННЯ

До другорядних членів речення належать означення, додаток та обставина.
Означення Означення виражає ознаку предмета й відповідає на питання який? чий? котрий? Воно буває узгоджене і неузгоджене.
Узгоджене означення узгоджується з означуваним словом у роді, числі й відмінку:
Кругом села піднімаються спадисті гори на три боки (І.Нечуй-Левицький).

Неузгоджене означення поєднується з означуваним словом зв'язком керування або прилягання. Воно виражається:
Додаток означає об'єкт дії чи стану і відповідає на питання непрямих відмінків.

- іменниками у формах
непрямих відмінків

Гойдається вічна колиска маятником життя (Б.Олійник).

- прикладкою

Жук- рогач (який?) виповз з-під листочка.

- сполученням слів

З плеса визирнуло до нього невелике кругле обличчя (яке?)
з підстриженими сивими вусами, червоним носом та
добрими сірими очима (М.Коцюбинський).

- неозначеною формою дієслова

Благослови уміння не упасти (І.Жиленко).

Додаток

прямий
(залежить від перехідного дієслова і вживається
у формі знахідного відмінка без прийменника,
іноді у формі родового відмінка)

Я відчула шалений вітер.

непрямий
(виражений усіма іншими формами)

Він обріс бородою, став страшний і
наче трохи чужий (М.Коцюбинський).

Обставина вказує на місце, час, мету, спосіб дії, причину, умову дії; може виражатися прислівниками, дієприслівниками, інфінітивом, прийменником з відмінковими формами іменника чи займенника.

Обставина

З голоду та холоду і півень не співає.

Вдень піднялася піщуга й засипала грядки.

Трохи вірить серце в забобони, логікам
усім наперекір (М.Рильський).

Ми приходим у світ для любові (Г.Чубач).

Не було б перемоги без віри у безсмертя
людського добра (Т.Масенко).

способу дії
(означає якість дії або вказує
на спосіб здійснення дії)
як? яким способом?

Він знехотя позіхнув і глянув на мене.

# data[].attributes.attachment_link.description
До другорядних членів речення належать означення, додаток та обставина. Означення Означення виражає ознаку предмета й відповідає на питання який? чий? котрий? Воно буває узгоджене і неузгоджене.Узгоджене означення узгоджується з означуваним словом у роді, числі й відмінку: Кругом села піднімаються спадисті гори на три боки (І.Нечуй-Левицький). Неузгоджене означення поєднується з означуваним словом зв'язком керування або прилягання.

# data[].attributes.headline
Крок 4. Використовуючи набуті знання з теми (крок 1-3), поширте поданий нижче кластер власними коментарями, зауваженнями, прикладами. Перенесіть доповнену вами схему в робочий зошит. Підготуйте усну доповідь за схемою. 

# data[].attributes.subject
Крок 4. Використовуючи набуті знання з теми (крок 1-3), поширте поданий нижче кластер власними коментарями, зауваженнями, прикладами. Перенесіть доповнену вами схему в робочий зошит. Підготуйте усну доповідь за схемою. 

# data[].attributes.body
У разі необхідності підготуйте запитання щодо тих моментів, які викликали труднощі або сумніви.

# data[].attributes.headline
Крок 5 . Виконайте тестове завдання, натисніть "відправити", отримайте результат.

# data[].attributes.subject
Крок 5 . Виконайте тестове завдання, натисніть "відправити", отримайте результат.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лілія Валенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Головні члени речення