# data[].attributes.body
Ubrugelig jord

Vi har et stort dyrkningsareal, men i fremtiden vil det blive mindre og jordtypen vil blive dårligere, da vi dyrker for meget end jorden har næring til. Det er sket i Zimbabwe, hvor de for længe siden jagede de sidste hvide jord ejere væk, og mistede med dem, viden om hvordan jorden skulle behandles. Så mange jordområder er blevet helt ubrugelig.

Danmark

Vi er her i Danmark nogle af de bedste til at udnytte så meget landbrugsjord som muligt og samtidig passe på næringsstoffernes kredsløb, så vi i mange år kan dyrke gode afgrøder. De økologiske gårde passe i sær godt på næringsstoffernes kredsløb, da de ikke bruger kunstgødning.

For lidt jord, for mange mennesker

Lige nu er der omkring 1462 millioner hektar land på verdensplan, som bliver dyrket. Det er umiddelbart nok til at mætte hele verdens befolkning, men hvorfor er der så stadig nogle som sulter? Det er simpelthen fordi mange ikke har råd til at købe den mad som bliver produceret/dyrket. Ifølge FN vil der i 2050 være 9 milliarder mennesker på jorden. Fødevareproduktionen skal derfor stige med 70% for at alle mennesker kan blive mætte.

Insekter?

Mange forskere mener at man i fremtiden vil spise mange insekter, som græshopper, orme, melorme og fårekyllinger. Og i Danmark er der allerede nogen der spiser insekter. Der er allerede en del hjemmesider hvor forskellige insekter kan købes. Man kan både købe stegte insekter med smag, insektmel, insektbar, drikke med insekter, knækbrød og frysetørret insekter.

# data[].attributes.body
Tobias,
Oliver og christian

# data[].attributes.body
Et mineral er et uorganisk stof uden kulhydrats-forbindelser og kan ikke blive produceret i menneskekroppen.

Mineraler har en krystalstruktur og er dannet gennem geologiske processor.
Nogle mineraler regulerer væske og salt-balancen mens andre indgår i hormoner og enzymer.

Ca. hver sjette pige i teenage-alderen lider af jernmangel.

Her er en liste over de ti vigtigste mineraler:

Jern binder ilten til de røde blodlegemer.

Jod er vigtig for din energi produktion.

Calcium er det vigtigste mineral i
opbygningen af tænder og knogler.
Mineralet regulerer også
energilagringen i cellerne.

Kalium er vigtig for cellernes væskebalance.

Kobber styrker immunforsvaret og giver sunde knogler.

Magnesium er vigtig for cellernes sundhed og for at åbne op for vitamin B,C og E.

Natrium er vigtigt for vand- og saltbalancen. Natrium er også vigtigt for nerver og muskler.

Selen er vigtigt for leverens funktion, immunsystemet og hjertet, samt dit hår og din huds sundhed.

Zink styrker dit immunforsvar og åbner op for vitamin A.

Hvis man ikke for de mineraler man har brug for, får man vitaminpiller. Vitaminpiller indeholder nemlig også mineraler som skal åbne for vitaminerne. Det kalder man kosttilskud.

# data[].attributes.headline
Overvægt eller fedme betegnes som en fysisk tilstand, hvor personen har en usædvanlig stor mængde fedt lagret i kroppen.

# data[].attributes.subject
Overvægt eller fedme betegnes som en fysisk tilstand, hvor personen har en usædvanlig stor mængde fedt lagret i kroppen.

# data[].attributes.body
En næringsdeklaration på en fødevare giver oplysninger om fødevarens indhold af energi og næringsstoffer.

Der er regler for at man skal varedeklarere fødevare i EU, med undtagelse ​af kosttilskud og naturligt mineralvand.

Man næringsdeklarere færdigpakkede og ikke​​​-færdigpakkede fødevarer, så man kan se hvor meget energi, fedt, mættede fedtsyrer, kulhydrat, sukkerarter, protein og salt de har.

# data[].attributes.body
Kroppen

Kroppen har brug for mange forskellige vitaminer for at fungere. Nogle gange får vi ikke taget nok af alle de vigtige vitaminer igennem kosten. Vitaminer bruges, som tilskud til din mad for at få den perfekte balance i kroppen.

# data[].attributes.body
Fedme er for dobbelt fra 1980-2015

# data[].attributes.body
I 2015 var der over 1.9 milliarder mennesker der var overvægtige

# data[].attributes.headline
Det er muligt at definere overvægt ved at måle en persons BMI (Body Mass Index), taljemål og fedtprocent. Hverken BMI, taljemål eller fedtprocent kan stå alene.

# data[].attributes.subject
Det er muligt at definere overvægt ved at måle en persons BMI (Body Mass Index), taljemål og fedtprocent. Hverken BMI, taljemål eller fedtprocent kan stå alene.

# data[].attributes.body
Overvægt/Fedme ses som en sygdom eller som en epedimi

# data[].attributes.body
Når man træner meget eller gerne vil tabe sig, kan det være en god ide at vide, hvad ens krops energibehov er – altså hvor meget energi, kroppen har behov for

Energi skabes ved forbrænding af kostens kulhydrater, fedt, protein og alkohol samt af fedt- og kulhydratdepoter i lever og muskler.

Hvis fødeindtaget overstiger energibehovet gennem længere tid, deponeres energi overskuddet som fedtvæv med overvægt til følge.

# data[].attributes.body
Næringsindhold kan man finde på de fleste fødevare på fx. siden af en mælkekarton

Næringsindholdet på fødevare bliver angivet med pr. 100 g

Energi Holdet beregnes ud fra indholdet af næringsstoffer.

Kroppen har brug for næring for at lave energi til at bevæge sig.

# data[].attributes.body
Dit stofskifte styres ud fra hormoner i skjoldbruskkirtlen, og din forbrænding er afhængig af din muskelmasse.

Når du træner, laver du flere og større forbrændingsanlæg (mitokondrier). De sætter din totale energiomsætning i vejret, så du kan tillade dig selv lidt mere af det sjove i kosten.

For de fleste kan et højt indtag af kulhydrater som sukker og hvidt brød over en længere periode bremse forbrændingen, det samme gælder for alkohol og fruktose.

Hvis du spiser en proteinrig morgenmad, vil det løfte din forbrænding med 30 %.

Hvis du spiser et lavt kalorieindhold over lang tid, har det en konsekvens for din forbrænding.

# data[].attributes.headline
 Klara & Malene I fremtiden regner man ikke med at der er særlig meget jord man kan dyrke.  Det sker fordi folk er for uvidende om hvordan man skal passe på jorden, hvilke næringsstoffer der skal til, og dyrke på de rigtige måder så det er bedst for jorden. Men vi her i Danmark er ret gode til at passe på vores dyrkningsarealer i forhold til mange andre steder i verden. Kødet er ret dårligt for klimaet, fordi der udledes virkelig meget CO2. For at producere 1 kilo kød, skal en ko bruge 250 m2 og 8 kilo korn, insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn.Men det ville være svært for mennesket af overleve uden kød, for det er jo der vi får de fleste proteiner fra. Nogle fagfolk mener, at i år 2050 bliver vores mad grønnere, sundere og mere personlig. Ifølge FN vil vi være over 9 mia. mennesker på kloden i 2050, og fødevareproduktionen skal derfor stige med 70 procent for at mætte alle munde – alternativt skal nutidens fødevarespild reduceres kraftigt, eller vi skal blive bedre til selv at leve af græs og majs i stedet for at bruge det til kødproduktion. For at producere 1 kilo kød, skal en ko bruge 250 m2 og 8 kilo korn, insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn. Nogle mener, at vi i fremtiden vil leve af insekter fordi Insekter skal bruge mindre plads og mad. Vi bruger 250 m2 og 8 kilo korn, for at på 1 kilo kød og insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn - og det er jo egentlig en ret stor forskel. 

# data[].attributes.subject
 Klara & Malene I fremtiden regner man ikke med at der er særlig meget jord man kan dyrke.  Det sker fordi folk er for uvidende om hvordan man skal passe på jorden, hvilke næringsstoffer der skal til, og dyrke på de rigtige måder så det er bedst for jorden. Men vi her i Danmark er ret gode til at passe på vores dyrkningsarealer i forhold til mange andre steder i verden. Kødet er ret dårligt for klimaet, fordi der udledes virkelig meget CO2. For at producere 1 kilo kød, skal en ko bruge 250 m2 og 8 kilo korn, insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn.Men det ville være svært for mennesket af overleve uden kød, for det er jo der vi får de fleste proteiner fra. Nogle fagfolk mener, at i år 2050 bliver vores mad grønnere, sundere og mere personlig. Ifølge FN vil vi være over 9 mia. mennesker på kloden i 2050, og fødevareproduktionen skal derfor stige med 70 procent for at mætte alle munde – alternativt skal nutidens fødevarespild reduceres kraftigt, eller vi skal blive bedre til selv at leve af græs og majs i stedet for at bruge det til kødproduktion. For at producere 1 kilo kød, skal en ko bruge 250 m2 og 8 kilo korn, insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn. Nogle mener, at vi i fremtiden vil leve af insekter fordi Insekter skal bruge mindre plads og mad. Vi bruger 250 m2 og 8 kilo korn, for at på 1 kilo kød og insekter skal kun bruge 50 m2 og 1,7 kilo korn - og det er jo egentlig en ret stor forskel. 

# data[].attributes.headline
Der bliver forsket meget i kost og ernæring, og man bliver hele tiden klogere på mad, og på hvad vi mennesker har brug for. Samtidig ændrer vores livsstil sig. Fx har vi inden for de sidste 75 år ændret os meget, i forhold til hvad vi arbejder med, og hvor aktive vi er. Derfor ændrer kostrådene sig også hele tiden.Det er desværre ikke så nemt, som det lyder, da mange kommer til at spise for meget fedt og sukker, og det kan medføre overvægt. En måling viser, at der er 56 % mænd der er overvægtige og 38 % af kvinderne. Bl.a. derfor laver Sundhedsstyrelsen tilbagevendende kampagner, med nogle af de slogans som fx ”spis 6 stykker frugt og grønt om dagen”, ”sluk tørsten i vand”, og at unge mennesker skal bevæge sig mindst en time om dagen.

# data[].attributes.subject
Der bliver forsket meget i kost og ernæring, og man bliver hele tiden klogere på mad, og på hvad vi mennesker har brug for. Samtidig ændrer vores livsstil sig. Fx har vi inden for de sidste 75 år ændret os meget, i forhold til hvad vi arbejder med, og hvor aktive vi er. Derfor ændrer kostrådene sig også hele tiden.Det er desværre ikke så nemt, som det lyder, da mange kommer til at spise for meget fedt og sukker, og det kan medføre overvægt. En måling viser, at der er 56 % mænd der er overvægtige og 38 % af kvinderne. Bl.a. derfor laver Sundhedsstyrelsen tilbagevendende kampagner, med nogle af de slogans som fx ”spis 6 stykker frugt og grønt om dagen”, ”sluk tørsten i vand”, og at unge mennesker skal bevæge sig mindst en time om dagen.

# data[].attributes.body
På billedet under ser i mad pyramiden, en fra 2008 og fra 2011. På mad pyramiden ser man hvad kroppen har mest brug for og hvad der er sundest for vores krop, og hvad vi ikke skal have for meget af. Det sundeste og det vi har mest brug for er det nederste, og i det største felt. I midten ser man det som kroppen også har ret meget brug for, men dog ikke så meget som det nederste. Og øverst er der de ting man ikke skal have for meget af, men derfor er det stadig vigtigt at kroppen får de ting, bare i mindre grad.

# data[].attributes.headline
Der bliver forsket meget i kost og ernæring, og man bliver hele tiden klogere på mad, og på hvad vi mennesker har brug for. Samtidig ændrer vores livsstil sig. Fx har vi inden for de sidste 75 år ændret os meget, i forhold til hvad vi arbejder med, og hvor aktive vi er. Derfor ændrer kostrådene sig også hele tiden.Det er desværre ikke så nemt, som det lyder, da mange kommer til at spise for meget fedt og sukker, og det kan medføre overvægt. En måling viser, at der er 56 % mænd der er overvægtige og 38 % af kvinderne. Bl.a. derfor laver Sundhedsstyrelsen tilbagevendende kampagner, med nogle af de slogans som fx ”spis 6 stykker frugt og grønt om dagen”, ”sluk tørsten i vand”, og at unge mennesker skal bevæge sig mindst en time om dagen.På billedet under ser i mad pyramiden, en fra 2008 og fra 2011. På mad pyramiden ser man hvad kroppen har mest brug for og hvad der er sundest for vores krop, og hvad vi ikke skal have for meget af. Det sundeste og det vi har mest brug for er det nederste, og i det største felt. I midten ser man det som kroppen også har ret meget brug for, men dog ikke så meget som det nederste. Og øverst er der de ting man ikke skal have for meget af, men derfor er det stadig vigtigt at kroppen får de ting, bare i mindre grad.  lavet og kasper k og mathias poder

# data[].attributes.subject
Der bliver forsket meget i kost og ernæring, og man bliver hele tiden klogere på mad, og på hvad vi mennesker har brug for. Samtidig ændrer vores livsstil sig. Fx har vi inden for de sidste 75 år ændret os meget, i forhold til hvad vi arbejder med, og hvor aktive vi er. Derfor ændrer kostrådene sig også hele tiden.Det er desværre ikke så nemt, som det lyder, da mange kommer til at spise for meget fedt og sukker, og det kan medføre overvægt. En måling viser, at der er 56 % mænd der er overvægtige og 38 % af kvinderne. Bl.a. derfor laver Sundhedsstyrelsen tilbagevendende kampagner, med nogle af de slogans som fx ”spis 6 stykker frugt og grønt om dagen”, ”sluk tørsten i vand”, og at unge mennesker skal bevæge sig mindst en time om dagen.På billedet under ser i mad pyramiden, en fra 2008 og fra 2011. På mad pyramiden ser man hvad kroppen har mest brug for og hvad der er sundest for vores krop, og hvad vi ikke skal have for meget af. Det sundeste og det vi har mest brug for er det nederste, og i det største felt. I midten ser man det som kroppen også har ret meget brug for, men dog ikke så meget som det nederste. Og øverst er der de ting man ikke skal have for meget af, men derfor er det stadig vigtigt at kroppen får de ting, bare i mindre grad.  lavet og kasper k og mathias poder

# data[].attributes.body
Hvis man f.eks. kigger på en normal pose kartoffelchips, så kan man se at den, pr. 100g, indholder:

531 kalorier

5.4g protein

54.3g kulhydrater

31.9g fedt osv.

Man kan bruge dette link til at se hvor mange kalorier man vil forbrænde ved at løbe,  ud fra distancen og ens vægt.

https://iloebesko.dk/kalorieforbrug/

# data[].attributes.body
Græshopper spiser op til halvanden gang dens kropsvægt, det betyder at den kan vokse med op til 20 procent på en dag.

Der findes ca. 7000 forskellige arter græshopper. Vandre- eller ørkengræshoppen er de græshopper, som smager bedst.

De går fra æg til fuldvoksen på 10 uger.

Seksuel kannibalisme.

Sidst i sæsonen er der kun få, der stadig udsender parringskald. Det er dem, der har haft størst held med parringen, og deres bagvinger bliver ædt helt op.

Græshopper udleder ingen metangasser, og de belaster ikke miljøet.

Mens græshoppen vokser skifter den skal/skelet flere gange.

En art med aflange vinger, Amblycorypha oblongifolia, har muligvis gennemgået genetiske forandringer. Deres forfædre var tilsyneladende grønne, men man har fundet individer i stærke farver, bl.a. gul, orange og skrigende pink.

En græshoppe kan ca. hoppe 100 gange sin egen længde.

Nogle græshopper er 4-5 centimeter hvor andre kan være 7 cm lange i Danmark.

Der er nogle græshopper der kan blive 23 centimeter lang.

# data[].attributes.body
Vitaminer

Vitaminer er kemiske forbindelser, som kroppen ikke selv kan danne. Derfor skal vitaminerne tilføres med maden. Kroppen har kun behov for meget små mængder af vitaminer. Der findes forskellige vitaminer, Vand vitaminer og olie vitaminer

# data[].attributes.body
A-Vitamin

A-Vitaminer styrker dit Immunforsvar og dit syn. Vitaminen hjælper med  at vedligeholde en normal hud og slimhinder. Når du er gravid skal du undgå for store mængder A-vitamin. Gravide

# data[].attributes.body
B-vitaminer

Der findes 6 slags B-vitaminer, som din krop har behov for. B-vitaminerne bidrager bl.a. til et velfungerende nervesystem, men er også vigtige for vores hud, hår, kredsløb samt leveren.

# data[].attributes.body
B1-Vitamin

Vitamin B1 spiller hjælper i omdannelsen af kulhydrater fra brød, ris, pasta, kornprodukter og grøntsager til energi. Det er et af de vigtigste ting i nedbrydelsen af glukose til energi.

# data[].attributes.body
B2-Vitamin

Fødevarer der indeholder vitamin B2 er mejeriprodukter og kød.

Riboflavin(B2- Vitaminer) bidrager til at mindske træthed og udmattelse, fordi det er en del af den proces, der omdanner fedt, protein og kulhydrater til energi. vitamin B2 er i produktionen af adrenalin. Adrenalin er det hormon kroppen producerer når hurtig energi er nødvendig.

# data[].attributes.body
B6-Vitamin

Vitamin B6 kan hjælper til at undgå træthed og udmattelse.
Vitamin B6 bidrager til immunforsvarets normale funktion ved at være direkte involveret i produktionen af antistoffer og andre celler, der er essentielle for et normalt immunforsvar.

# data[].attributes.body
B12-Vitaminer

Vitamin B12 bidrager til nervesystemets normale funktion.
Vitamin B12 bidrager til at mindske træthed og udmattelse, da det hjælper i produktionen af normale røde blodlegemer.

# data[].attributes.body
C-vitaminer

C-vitamin (Askorbinsyre) har betydning for kroppens immunforsvar, der blandt andet beskytter mod virus og bakterier.
C-vitaminer kan man finde i Citrusfrugter, kiwi, bær, osv.

# data[].attributes.body
D-Vitamin

Den bedste kilde til D-vitamin er solen. D-vitamin dannes i huden, når solens stråler rammer den. vis spædbørn ikke får nok D-Vitaminer kan de risikere at de begynder at deres ben måske vokser mærkeligt. Hvis voksne ikke får nok D-Vitaminer begynder de at blive meget trætte

# data[].attributes.body
E-Vitamin

E- vitamin kan beskrives som dine cellers vagt. E-vitamin er placeret i cellevæggene, hvor det beskytter celler i alle typer væv, herunder hud og øjne. Frie radikaler dannes under almindeligt stofskifte og som en reaktion på cigaretrøg, forurening og solen stråler.

# data[].attributes.body
K-Vitamin

K-vitamin aktiverer flere knogleopbyggende proteiner.
Protein er osteocalcin, som hjælper med at opbygge dine knogler ved at binde calcium og andre mineraler til skelettet. K-vitamin er involveret i den normale funktion af koagulationskaskaden ved at fiksere calcium, og derved sikre at dit blod koagulerer, når det er nødvendigt. Derfor bidrager K-vitamin til normal blodkoagulation.

# data[].attributes.headline
Da dyr og mennesker ikke direkte kan udnytte Solens energi, må vi indtage energien på en anden måde. Det gør vi igennem den mad vi spiser.I fordøjelsen nedbrydes maden til små molekyler, som kan optages igennem tarmvæggen. Herefter transporterer blodet næringsstofferne rundt i kroppen og ud til vores celler. I vores celler omdannes næringsstofferne til energi.

# data[].attributes.subject
Da dyr og mennesker ikke direkte kan udnytte Solens energi, må vi indtage energien på en anden måde. Det gør vi igennem den mad vi spiser.I fordøjelsen nedbrydes maden til små molekyler, som kan optages igennem tarmvæggen. Herefter transporterer blodet næringsstofferne rundt i kroppen og ud til vores celler. I vores celler omdannes næringsstofferne til energi.

# data[].attributes.body
kasper kirch og mathias
poder

# data[].attributes.body
Hosi smells like hot dog water