# data[].attributes.body
Klima er gennemsnittet af vejret over en længere periode. Gennemsnittet bliver som regel målt, af meteorologer, over en periode på omkring 30 år. Klimaet bliver undersøgt ud fra faktorer som temperatur, solskinstimer, tryk, nedbør osv. Gennemsnitstemperaturen for hele Jorden bliver målt på målestationer fordelt over Jordens overflade. Jorden er opdelt i klimabælter, da det er en fordel at gruppere områder hvis klima er ensartet. Dette er hovedsageligt i forhold til temperatur og nedbør. I Danmark følger vi Martin Vahls klimasystem, som har opdelt kloden i fire bælter.

# data[].attributes.body
En græsplæne, der om vinteren dækkes af sne, tilbagekaster 40-95% af sollyset. Hvis det bliver varmere, så sneen smelter, tilbagekaster græsset kun 16-26% af sollyset, og jorden opsuger derfor mere af sollyset og bliver endnu varmere (positiv feedback). Omvendt kan man tænke sig, at øget opvarmning medfører mere fordampning, som falder som sne - så har man en stabiliserende, negativ feedback.

# data[].attributes.body
Mørke flader absorberer mere stråling end de lyse overflader.

# data[].attributes.body
Kortbølget indstråling: Solens indstråling er kortbølget, og passerer relativt uhindret gennem atmosfæren, og absorberes af jordskorpen. Afstand fra bølgetop til bølgetop er kortere.

Langbølget udstråling: Jordens indstråling, som i stort omfang bliver absorberet af atmosfærens drivhusgasser, som er vanddamp, vanddråber (skyer), Kuldioxid (CO2) og Methan (CH4). Afstanden fra bølgetop til bølgetop er længere.

Absorption (opsuge): Lys, varme eller andre gasser trænger ind i et stof og bliver optaget af det. I forhold til fotosyntese, bliver den langbølgede udstråling absorberet af atmosfæres drivhusgasser.

Refleksion: Når strålingen rammer en atmosfærisk partikel, når lys bremses af væske- og ispartikler, og bliver skudt 180° op mod solen igen.

Albedo: Er forholdet mellem den reflekterede stråling og indstrålingen (mest fra solen). Det handler om hvor stor en del af solens indstråling, der reflekteres direkte tilbage uden at blive optaget af overfladen. En meget lys overflade (som sne) giver en stor albedo – jo lysere overflade, des mere solenergi vil blive reflekteret tilbage til verdensrummet.

# data[].attributes.body
Den globale opvarmning smelter isen, og der kommer derved meget ferskvand ud i havene. Derfor har vandet ikke længere hverken høj saltdensitet eller samme kolde temperatur i området omkring grønlandspumpen, hvilket resulterer i at den kolde plet opstår. For at grønlandspumpen skal virke, er der nemlig både brug for salt i vandet og en lav temperatur.

# data[].attributes.body
El Niño er et naturligt klimafænomen, som opstår hvert anden til syvende år i det tropiske Stillehav.  Fænomenet påvirker vejret over store dele af Jordkloden. El Niño betegner en periode hvor vandet opvarmes langs den sydamerikanske vestkyst. Den er med til at påvirke havstrømme og atmosfærestrømme henover Stillehavet. El Niño påvirker Sydamerikas vestkyst med kraftig nedbør, mens Filippinerne, Indonesien og Australien har en mere tør periode under klimafænomenet.

# data[].attributes.body
Grønlandspumpen består af en dybvandsdannelse, som sker da det kolde vand med høj saltdensitet, søger mod bunden. Når der forsvinder vand, bliver hullet fyldt med det varme vand fra golfstrømmen, der bliver trukket ind over. En forudsætning for, at Golfstrømmen bliver ved med at strømme mod nord er, at vandet fra dybvandsdannelsen returnerer mod syd langs oceanbunden.

# data[].attributes.body
Det vil påvirke vores vejr i Danmark, hvis ikke længere går helt op til Grønland. Grunden til vores forholdsvist milde klima, er at den varme golfstrøm, påvirker vejret fra vest. Når det i stedet bliver koldt over Atlanten, vil temperaturen falder nogle grader i Danmark, og vejret vil generelt være mere tørt. Dette vil også have konsekvenser for landbruget.

# data[].attributes.body
Formel for svovlsyre er H₂SO₄. Svovlsyre dannes når svovldioxid fra et vulkanudbrud reagerer med vanddamp i atmosfæren, som herefter danner fine dråber af svovlsyre. Areosolerne (aske og svovldioxid + vanddamp --> svovlsyre) fra et vulkanudbrud fordeles til store dele af atmosfæren i flere måneder, skaber skyer og vil reflektere og sprede solens indstråling, hvilket er med til at afkøle klimaet.

# data[].attributes.body
I videnskaben virker feedback tilbage på process, enten hæmmende eller fremmende (negativ/positiv feedback).

# data[].attributes.body
Klimaet styres især af feedback fra vanddamp (skyer), havstrømme og sne-reflektion.
Sollys reflekteres tilbage ud i rummet.

# data[].attributes.body
Solpletter er steder på solen der er 2 til 3 tusind grader koldere end den gennemsnitlige overfladetemperatur. Det er nogle meget mørke pletter på solen, hvor der kommer en særlig stor mængde ioniserede partikler ud.

Når der er mange solpletter, bliver heliosfæren forstærket.

# data[].attributes.body
Heliosfæren er solens magnetfelt, som når rundt om alle planeter i hele vores solsystem. Heliosfæren begrænser den kosmiske stråling fra verdensrummet. Når der er mange solpletter, vil den kosmiske stråling være reduceret.

# data[].attributes.body
Kosmisk stråling er partikler fra eksploderede stjerner, denne stråling danner og ioniserer aresoler. Aresoler er små partikler der naturligt forekommer i atmosfæren, som sandkorn fra ørkenen. Aresoler hjælper skydannelsen.

# data[].attributes.body
Det vil sige, at hvis der i en periode var mange solpletter, vil der ikke blive dannet mange skyer, og det ville føre til stor indstråling og opvarmning.

De lavtliggende skyer reflekterer varmen fra solen ud i rummet igen.

# data[].attributes.body
Kritikere af teorien hæfter sig ved, at mængden af solpletter og jordens temperatur ikke hænger sammen fra 1950, ud fra teorien i hvert fald. Desuden er der en usikkerhed med hensyn til at opgøre jordens skydække ud fra satellitbilleder.

# data[].attributes.body
Ud fra figur 1.3 kan vi se at Danmark er et koldt land i forhold til det globale gennemsnit, den højeste gennemsnitstemperatur der er blevet målt ligger på 9,5°C, hvilket er et stykke fra de 15°C på globalt plan. Hvis man dog kigger på andre lande i samme klimabælte som Danmark, altså det tempererede bælte - kan man se, at Danmark er et forholdsvis varmt land. Dette skyldes ifølge DMI den varme nordatlantiske strøm. Siden 1870 kan vi se, at gennemsnitstemperaturen i Danmark er steget med ca. 1,5°C. Ligesom den globale temperatur kan man se en klar stigning i den årlige temperatur i Danmark.

# data[].attributes.body
Figur 1.1 viser gennemsnitstemperaturen fra år 1850-2005. Referenceperioden, som målingerne er baseret på, ligger fra år 1961-1990. Vi kan se at målingerne generelt ligger under gennemsnittet (på 15°C) indtil år 1940. I årene efter begynder temperaturen stille at stige, og omkring år 2000, ligger temperaturen ca. 0,5°C over gennemsnittet i referenceperioden. Beregninger viser at temperaturen de seneste år er steget med 0,8°C siden 1990.

# data[].attributes.body
Vores resultater fra forsøget, hvor vi lyste med lys mod fem forskellige stykker papir for efterfølgende at måle temperaturen.

# data[].attributes.body
Når man refererer til albedo-effekten, så drejer det sig om et objekts evne til at reflektere sollys. Albedo kommer fra latin og betyder hvid. Albedo-effekten måles ikke ud fra noget bestem enhed, men ud fra en skala, der går fra 0, som angiver mørke til 1, som angiver lys.

I klimasammenhæng er det ofte albedo-effekten for sne og sand, der refereres til. Sne har en meget høj albedo-effekt, idet at det reflekterer meget lys. Ca. 60 pct. af lyset bliver reflekteret af sne. Ved sand er det omkring 20-40 pct. af lyset, der bliver reflekteret. Til sammenligning har asfalt en meget lav albedo-effekt og reflekterer kun ca. 4 pct. af lyset og derfor vil asfalt også suge meget varme til sig. Jordens gennemsnitlige albedo-effekt er på 30 pct.

# data[].attributes.body
Jorden og dens atmosfære modtager og afgiver samme mængde stråling. Hvis der ikke var strålingsbalance ville det resultere i, at jordoverfladen eller atmosfæren bliver varmere hvis indstrålingen var større end udstråling. Der er dog enkelte konkrete lokaliteter på Jorden som har negativ strålingsbalance altså er udstrålingen større end indstråling.
F.eks. omkring Ækvator er der positiv strålingsbalance. Grunden til negativ eller positiv strålingsbalance er afhængig af forskelle i indstrålingsvinkel, i albedo og i udstråling på de forskellige breddegrader. Egentlig burde steder med negativ strålingsbalance falde i temperatur år for år, mens stige i området ved Ækvator. Grunden til at dette ikke er tilfældet er grundet udligningsmekanismer som det globale vindsystem og havstrømme.

# data[].attributes.body
Magmatisk omdannelse af kalk til silikatbjergater.
En proces som foregår meget langsomt dybt nede i jordskorpen under meget høje temperaturer.

Forvitring af silikatbjergarter. Forvitring af bjergarter er en meget langsom proces, der virker over millioner af år.

Dannelse af kalkbjergarter og opbygning af koraller i oceaner. Nedbrydningen af bjergarterne føres med floderne og med luften i form af støv ud til sedimentærområderne i oceanerne.

Fotosyntese
Fotosyntesen er primærproduktionen som kan ved opbygning af tørv være med til at ophobe store mængder kulstof.