# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse korraldatud kunstimessidel osalemine aprillis 2017 Brüsselis: Paul Kuimet FOKU-ga ja Kristina Õllek Rundumiga Poppositionsi messil ning Kaido Ole ja Tõnis Vint Temnikova & Kasela galeriiga Independenti messil.

2. Marten Esko kureeritud näitus „Kahe-vahel" 11.07.-31.12.2017 Euroopa Parlamendi hoones Brüsselis. Esitleti nii Euroopa Parlamendi püsikollektsiooni kuuluvaid Jaan Elkeni, Kaido Ole ja Alice Kase kunstiteoseid kui ka valikut silmapaistvamate uue põlvkonna Eesti kunstnike loomingust ( Dénes Farkas, Kristiina Hansen, Paul Kuimet, Kärt Ojavee, Johanna Ulfsak, Tõnis Saadoja, Taavi Suisalu, Timo Toots ja Visible Solutions OÜ).

3. Galerii Positiiv kuuest näitusest koosnev näituseprogramm Tallinnas fotogaleriis Positiiv:

1. Reet Sau näitus „Siin on mu süda" 09.05.-26.05.2017;

2. Ülle Saatmäe näitus „Vaateväli" 12.09.-30.09.2017;

3. Maarja Mäemetsa näitus-installatsioon „aega on küll / there's time" 03.10.-20.10.2017;

4. Kristino Rav'i näitus „Hämarala seniidis" 01.10.-17.11.2017;

5. Triin Kerge näitus-installatsioon „Kui kaugel on lähedus" 21.11.-08.12.2017;

6. Ly Lestbergi näitus „Argikoreograafia" kevadel 2018.

4. Tanel Randeri projekt „100 paplit" korraldab kunstinäitusi ja -residentuure Valgas, luues laiemat kõlapinda Ida-Euroopa identiteedile Eestis. Projekti sündmused:

1. Läti kuraatorite ja kunstnike näitus „Koht, kus kõik on parem" 09.05.-10.06.2017 Valga Muuseumis;

2. Marit Mihklepa ja Edgars Rubenise näitus 27.02.-10.03.2018 Valga Muuseumi galeriis;

3. Tanel Randeri kuraatoriprojekt „Agora" aprillis 2018 Valga Muuseumi galeriis;

4. Michael Kurzwelly residentuur ja näitus „Slubfurt" 11.04.-25.04.2018 Valga Kultuurikeskuses;

5. Bita Razavi näitus juulis 2018 Valga Muuseumi galeriis;

6. Rait Rosina näitus augustis 2018 Valga Muuseumi galeriis;

7. Tanel Randeri kureeritud sümpoosion/performance septembris 2018 Valga raudteejaamas.

5. Laura Kuuse ja Camille Laurelli kuulamissessioonide projekti „Sada helimaastikku stuudios 335" Tallinnas ARS-i majas:

1. kuulamissessioon 05.06.2017. Külas on Islandil elav prantsuse kunstnik ja digikunstirevolutsionäär Serge Comte;

2. kuulamissessioon 29.09.2017. Avangardi-eri;

3. kuulamissessioon 31.12.2017. Hääle-eri;

4. kuulamissessioon märtsis 2018. Rändamise-eri.

6. Kunstikeskuse NOAR interaktiivne linnaruumiprojekt „(R)estart Reality" Edward von Lõnguse töödest 01.07.2017-31.12.2018 Euroopa pealinnades (sh Brüssel, Rooma, Helsingi, Berliin, Kopenhaagen, Pariis, Riia, Vilnius, Budapest, London).
7. Eesti Kunstnike Liidu korraldatud
1. kunstifestival „FutuMuhu. Sada aastat. 2017" 14.07.-15.07.2017 Muhus EKL kunstitalus
2. festivali ülevaatenäitus 02.10.-09.10. 2017 Pariisis galeriis Avenue des Arts.

8. Pire Sova ja Pille Õnnepalu näitus ja jututoad „Vabaduse maagiline ilu" 21.07., 28.07., 04.08., 11.08.2017 Tallinnas raamatupoes Puänt ning „Avatud ateljee" 18.08.2017 Võrus galeriis.

9. Artist-run space Kraami algatajate, kunstnike Killu Sukmiti ja Minna Hindi põgenikekriisi käsitleva projekti „Linnutee" raames korraldatud suvetuur 24.07.-06.08.2017 Ida- ja Lääne-Virumaal. Sügisel 2017 jätkub kunstiruumis Kraam 2016. aastal alguse saanud piirideta kohvik Coffee Without Borders (CWB) ja töötoad. Toimuvad kokkusaamised ja arutelud, kus Kraam toimib kogukondliku kokkusaamiskohana.

10. Karel Koplimetsa performance ja film „Juhtum nr 13. Oodates taarast laeva" liinil Tallinn-Helsingi. Parve randumine Helsingist Tallinna 09.08.2017. Filmi esitlemine 24.08.2017 Tallinnas Kumu kunstimuuseumis. Teosed on eksponeeritud 25.08.2017-28.01.2018 Kumu kunstimuuseumi grupinäitusel „Rändajad".

11. Temnikova ja Kasela galerii näitus Olga Chernyseva ja Jaan Toomiku loomingust 23.08.2017-31.10.2017. Olga Chernyseva looming on eksponeeritud galeriis, Jaan Toomiku aktsioon toimus Tallinna keskturul.

12. Paul Kuimeti filmiprojekti „Kuldne kodu" esitlemine 01.09.2017 Tallinna Fotokuu avanäitusel „Visuaalkurnatus" Tallinna Kunstihoones.

13. Eesti Disainerite Liidu ülevaatenäitus eesti disainist „Size Doesn't Matter" 12.09.-25.09.2017 Londoni disaininädalal.

14. Kaia Kiige ja Tarmo Roosimöldri näitus „Variatsioonid maa ja vee piiril" 03.10.2017-22.12.2017 Brüsselis Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi hoones.

15. Eesti Kunstimuuseumi näitus eesti kaasaegsest kunstist „Archeology of the Screen. The Estonian Example" 14.09.-11.11.2017 Brüsselis kultuurikeskuses Bozar.

16. Sally Stuudio korraldatud rahvusvaheline koolinoorte triennaal „Eksperimenta! Kunst ja majandus" 20.10.-03.12.2017 Tallinnas.

17. Eesti Kunstiakadeemia disainiteaduskonna toote- ja tekstiilidisaini ning nahakunsti osakondade ühisprojekt „Hea Eesti Asi". Disainer Mihkel Masso juhendamisel läbiviidud õppetöö käigus pakuti välja hulk Eestit tutvustavaid meeneid, millest loodi kokku kaheksa tooteprototüüpi. Praktilise suunitlusega õppeaine 2017. aasta kevad- ja sügissemestril kulmineerus näitus-väljapanekuga Tallinna Disainiöö Festivalil.

18. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Konrad Mägi (1878-1925)" 10.10.2017-28.01.2018 Galleria Nazionale d'Arte Moderna e Contemporaneas Roomas.

19. Artist-run space Rundumi omaalgatuslike ruumide teemalise trükise „Mida teha koos?" esitlus 07.12.2017 ARS-i majas Tallinnas.

20. Eesti Disainerite Liidu ülevaatenäitus eesti disainist „Loov kultuur / Size Doesn't Matter" 08.12.2017-21.01.2018 Pariisi disainikeskuses La Cité de la Mode et du Design.

21. Arne Maasiku näitus vene vanausulistest Eestis, nende ajaloost, religioonist ja ikoonikunstist 09.12.-21.12.2017 Valgevene Kultuuri ja Kunstide Ülikooli galeriis Minskis.

22. Tartu Kunstimuuseumi näitus „Metafoorid kodule" 18.01.-15.04.2018, mis tegeleb kodu mõiste (ümber)defineerimisega 21. sajandi Lääne ühiskonnas muutunud elustiili ja -korralduse valguses.

23. Voronja galerii korternäituste sari „Lätted" - kunstnikud oma sünnikohtades. Toimub 15 kunstinäitust 15 maakonnas alates 2018. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta aprillini Tartus, Kursi külas Jõgevamaal, Raadama külas Põlvamaal, Hanila külas Pärnumaal, Käina külas Hiiumaal jm.

24. Eesti Kunstiakadeemia Narva residentuuri kunstiprogramm „Ümbersõit" ühendab kohalikud noored vanuses 15-18 ja residentuuris viibivad 13 väliskunstnikku läbi aasta vältavas 12 töötoas alates jaanuarist 2018.

25. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Kunstiühing Pallas 100. Sünd ja taassünd" 26.01.-03.06.2018 Adamson-Ericu muuseumis Tallinnas. Näitus keskendub Kunstiühingu Pallas loomisele sada aastat tagasi ja selle tegevusele kuni Konrad Mägi surmani, hõlmates ka ühingu taastamist kolmekümne aasta eest.

26. Maarin Ektermanni ja Mary-Ann Talvistu kureeritud ja terve 2018. aasta vältav projekt „Kunstnikud kogudes", mille puhul 11 kaasaegset kunstnikku ja loovisikut (Jaanus Samma, Flo Kasearu, Marge Monko, Jevgeni Zolotko, Raul Keller, Mihkel Ilus, Laura Põld, Jass Kaselaan, Aet Ader - Laur Kaunissaare, Marit Ilison) töötavad kümnes Eesti väikemuuseumis (sh Võru Muuseum, Koidula Muuseum Pärnus, Eesti Ringhäälingumuuseum Türil, A, H. Tammsaare muuseum Vargamäel, Saaremaa Muuseum, Sillamäe Muuseum, Liivi Muuseum Alatskivil, Kunda Tsemendimuuseum). Kõigis muuseumides sünnib koostööprojekti lõpuks näitus.

27. Tallinna Keskraamatukogu algatatud näitusesari „Noor, loo ja too kunst raamatukokku!" 14-26-aastaste noorte töödest kohalike raamatukogude ruumides kogu 2018. aasta jooksul üle Eesti.

28. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Michel Sittow. Estonian Painter at the Courts of Renaissance Europe" 28.01.-13.05.2018 Rahvusgaleriis, Washington, D. C.

29. Eesti Moedisaini näitus „State of Dreams" Fashion Weeki raames 21.01.-23.01.2018 Stockholmis. Osalevad Aldo Järvsoo, Al Meta, Ketlin Bachmann, Kärt Põldmann, Riina Põldroos, Stella Soomlais ja Tanel Veenre Jewellery.

30. Tallinna Kunstihoone ja kuraator Katerina Gregos' näitus „Riik ei ole kunstiteos" 17.02.-16.04.2018 Tallinnas.

31. Tanja Muravskaja portreefotode raamat Eestis viibivatest NATO sõduritest „Raamat sõdurist", mida esitletakse 2018. aasta veebruaris Tallinnas.

32. Kaire van der Toorn-Guthani, Toomas Volkmanni, Piret Jaaksi, Tõnu Tunneli ja Tõnu Runneli ühisnäitus ja raamatu „Eesti läbi saja silmapaari" esitlemine veebruaris 2018 Eesti Rahva Muuseumis Tartus.

33. Eesti Instituudi väljaantava ingliskeelse kunstiajakirja Estonian Art 20. juubeli väljaande esitlus 15.03.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas.

34. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Ajalugu pildis - pilt ajaloos" 16.03.-05.08.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Näitus uurib ajaloopilte ja nende kaudu erinevaid vaatenurki Eesti ajaloole.

35. Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi kureeritud osalemine rahvusvahelisel kunstimessil „Poppositions" e-residentuuri pilootprojektiga, 18.04.-22.04.2018 Brüsselis. Eestit esindab prantsuse-eesti kunstnik Eléonore de Montesquiou.

36. Kaupo Kikkase, Laur Kaunissaare, Erki Pärnoja, Jaak Printsi ja Meelis Muhu ühisprojekt „Saja lugu. Variatsioonid Eesti inimestest" portreteerides Eesti inimesi fotodel, muusikas ja sõnas. Kontsertlavastuse „Saja lugu" maailmaesiettekanne toimub Tallinna rahvusvahelise festivali Jazzkaar avasündmusena 20. aprillil 2018.

37. Mooste KülalisStuudio projekt „Metsik. Käärimine normaalsuse äärealadel", mis sisaldab biokunsti residentuuri, sümpoosioni korraldamist ning kataloogi väljaandmist. Residentuurid toimuvad 2018. aasta aprillis ja mais, sümpoosion 17.08.-26.08.2018, projektide esitlemine 26.08.2018. Toimumiskohad on Lõuna-Eestis.

38. Annika Haasi ja Külli Lupkini portreeraamatu „Sissevaade Eesti romade kogukonda" esitlus 2018. aasta aprillis Juhan Kuusi Dokfoto Keskuses Tallinnas ja Valga Muuseumis.

39. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Âmes sauvages. Le symbolisme dans les pays baltes" 10.04.-15.07.2018 Musée d'Orsays Pariisis. Näitus toimub koostöös Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Leedu Rahvusliku Kunstimuuseumi ja M. K Čiurlionise nimelise Rahvusliku Kunstimuuseumiga.

40. Pärnu Muuseumi ja Eesti Kunstiakadeemia moeosakonna ühisprojekt „Eesti oma sinine" 05.04.-27.05.2018 Pärnus. Projekt ühendab moe, looduse ja pärandkultuuri kaasaegses võtmes näituseks.

41. Raamatusaatkonna ja Tartu Kõrgema Kunstikooli üliõpilaste kunsti- ja raamatunäitus „Sajad raamatud" 05.04.-28.04.2018 Tartus ja 03.05.-26.05.2018 Tallinnas.

42. Kristi Kongi isikunäitus dialoogis belgia maalikunstniku Kasper Bosmanisega 11.05.-16.09.2018 Kumu kunstimuuseumi sisehoovis Tallinnas.

43. Tallinn Art Space 'i väljaantava 20 eesti kunstniku (Jüri Arrak, Jaan Toomik, Leonhard Lapin, Evi Tihemets jt) graafikakogumiku „Vabadus 21. sajandil" esitlemine juunis 2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Järgnevad näitused 2018. ja 2019. aasta jooksul Võrus, Narvas, Pärnus, Paides, Kihnus, Ruhnus, Tartus, Viljandis, Tallinnas, Münchenis ja Torontos.

44. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse näitus eesti kaasaegsetest kunstnikest 2018. aasta juunist augustini Londonis koos Piibe Kolka dokumentaalfilmi esmaesitlusega Katja Novitskovast.

45. Eesti Kunstnike Liidu 18. aastanäituse publikupreemia väljakuulutamine 08.06.2018 Tallinna Kunstihoones.

46. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Michel Sittow. Eesti maalikunstnik Euroopa õukondades" 08.06.-16.09.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Tallinnast pärit renessansikunstniku Michel Sittowi esimene isikunäitus, mis toob kokku tema haruldased maalid tervest maailmast.

47. Kunstikeskuse NOAR korraldatav Eesti Kunstiakadeemia, Läti Kunstiakadeemia ja Vilniuse Kunstiakadeemia üliõpilastele suunatud konkurss „Minu Eesti", mis kulmineerub näitusega kunstimessil „ArtVilnius" 2018. aasta juunis Vilniuses.

48. Tallinna Loomeinkubaatori korraldatav eesti moe- ja elustiilidisaini näitus 2018. aasta suvel Premiumi messil Berliinis, kus osaleb üle kümne eesti moe- ja aksessuaaridisaineri.

49. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Ekraani arheoloogia" 06.07.-14.10.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Eri põlvkondade kunstnikud uurivad ekraani ja kunsti suhet nii enne kui ka pärast arvutiajastu saabumist.

50. Taavi Suisalu ja Timo Tootsi projekt „Hiirelõks48" 10.07.-22.07.2018 Valgamaal. Projekt koondab digitehnoloogiatega töötavad kunstnikud, et leiutada ja mõtestada digitaalse immigrandi ja pärismaalase mõisteid.

51. Laura Linsi ja Roland Reemaa projekt „Toimumata jäänud tulevikud Eesti modernismis" 2018. aasta juunis ja juulis Eesti Rahva Muuseumi Heimtali muuseumis Viljandimaal. Näituse avamine toimub 27.07.2018.

52. Kondase Keskuse autsaiderkunsti näitus „Kogutud maailmad" erivajadustega inimeste loomingust 2018. aasta suvel Viljandis.

53. Evald Okase muuseumi rahvusvaheline kaasaegse klaasikunsti näitus sallivuse teemadel „Teine vaatenurk" 02.09.-09.09.2018 Haapsalus.

54. Maria Aua ja Aivar Tõnso ühisnäitus uurib mereäärse aleviku maastikku ja elukeskkonda. Näitus toimub 12.07.-12.08.2018 Virtsus Tööstuse tänava endise kaupluse ruumides.

55. Asuurkeraamika kunstiprojekt „Tuleraamat" 2018. aasta augustis, reisides keraamikaahjuga mööda Eestit: 20.08 Narva kindluses, 21.08 Seto Talumuuseumis, 22.08 Viljandi lähistel Vardjas, 23.08 Pärnu Uue Kunsti Muuseumis, 24.08 Saaremaal Kuressaare linnuses, 25.08 Hiiumaal Tubalas ja 26.08 Tallinnas Tornide väljakul.

56. Eesti Kunstimuuseumi ülevaatenäitus eesti kunstist 01.09.-31.12.2018 Riiklikus Tretjakovi galeriis Moskvas.

57. Eesti Kunstimuuseumi näitus eesti kaasaegsest kunstist „Le tour du monde en quatre-vingts jours" 01.10.-31.12.2018 kultuurikeskuses Le Lieu unique Nantes'is.

58. Liina Siibi uurimusprojekt „Eesti naine Soomes" 26.09.-28.10.2018 Vana-Võromaa Kultuurikojas Võrus ja 18.10.-25.11.2018 Sinne galeriis Helsingis.

59. Sirje Helme raamatu „Eesti kunsti 100 aastat" esitlemine 2018. aasta oktoobris Tallinnas. Väljaanne kuulub EV100 raamatusarja „Eesti saja aasta lood", mis koosneb 44 raamatust ja mida kirjastab AS Eesti Meedia.

60. Pärnu Muuseumi näitus Raul Meele rahvust ja identiteeti käsitlevast loomingust ajavahemikus 1973-2017 23.10.2018-06.01.2019 Pärnus.

61. Fred Kotkase rändav maalinäitus „Eesti pidu" erinevate pidupäevade tähistamisest toimub 2018. aasta teisel poolel: 27.08.-23.09.2018 Tartu Kunstimajas, 10.10.-03.11.2018 Pärnu Linnagalerii Kunstnike Majas; ning Viljandis Kondase Keskuses ja Tallinnas.

62. Raplamaa Kaasaegse Kunsti Keskuse näitus „Eesti kui mõtteline ruum" 06.10.-03.11.2018 Raplas.

63. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Sümbolism Baltimaade kunstis" 12.10.2018-03.02.2019 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Näitus toimub koostöös Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Leedu Rahvusliku Kunstimuuseumi ja M. K Čiurlionise nimelise Rahvusliku Kunstimuuseumiga. Näitusel on esindatud paljude Baltimaade sümbolistliku kunsti suurnimede looming: Janis Rozentāls, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, Kristjan Raud jpt.

64. Annika Haasi fotonäitus „Eesti moslemikogukonna anatoomia" 2018. aasta novembris Eesti Rahvusraamatukogu fuajeegaleriis Tallinnas.

65. Eesti Kunstimuuseumi näitus, konverents ja filmiprogramm „Salatoimikud. 1990ndate kartoteek" 02.11.2018 - märts 2019 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Näitus läheneb Eesti 1990. aastate kunstiloole uurivast vaatenurgast, heites pilgu vähem tuntud ja tähelepanuta jäänud aspektidele.

66. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Eesti mütoloogiline muinasmaailm Kaljo Põllu loomingus" 15.11.2018-19.02.2019 Jaapanis Okuni pühamu näitusesaalis.

67. Mihkel Ilusa rahvusliku motiivi teemasid käsitlev isikunäitus ja kunstitunnid 2018. aasta novembris ja 2019. aasta jaanuaris Paides.

68. Tallinna Kunstihoone korraldatav näitus „Alice, Neeme ja Jass" Alice Kase, Neeme Külma ja Jass Kaselaane loomingust 2018. aasta detsembris Helsingi Kunstihoones.

69. Liina Siibi isikunäitus 26.01.-24.03.2019 Tallinna Kunstihoones. Näitus tegeleb isikliku ja ühiskondliku kogemuse käsitlemise erinevustega.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse korraldatud kunstimessidel osalemine aprillis 2017 Brüsselis: Paul Kuimet FOKU-ga ja Kristina Õllek Rundumiga Poppositionsi messil ning Kaido Ole ja Tõnis Vint Temnikova & Kasela galeriiga Independenti messil. 2. Marten Esko kureeritud näitus „Kahe-vahel" 11.07.-31.12.2017 Euroopa Parlamendi hoones Brüsselis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tallinn on kodumaa juubeliks kokku pannud programmi, millega loodame pakkuda elamusi ja tegutsemisrõõmu nii kõigile tallinlastele kui ka meie linna külalistele.

Tallinna linnaasutused tähistavad Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva suurelt ja rõõmuga. Sündmused ja kingitused, mis on algatatud Tallinna ametite, linnaosade ja hallatavate asutuste poolt, on koondatud Tallinna linna EV100 programmi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tallinn on kodumaa juubeliks kokku pannud programmi, millega loodame pakkuda elamusi ja tegutsemisrõõmu nii kõigile tallinlastele kui ka meie linna külalistele. Tallinna linnaasutused tähistavad Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva suurelt ja rõõmuga. Sündmused ja kingitused, mis on algatatud Tallinna ametite, linnaosade ja hallatavate asutuste poolt, on koondatud Tallinna linna EV100 programmi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MÄNGUFILMID

Eesti Vabariik 100 mängufilmide konkursil pälvis tootmistoetuse viis mängufilmi: „Tõde ja õigus", režissöör Tanel Toom, „Seltsimees laps", režissöör Moonika Siimets, „Põrgu Jaan", režissöör Kaur Kokk, „Võta või jäta", režissöör Liina Trishkina-Vanhatalo ja lastefilmi „Eia jõulud Tondikakul", režissöör Anu Aun. ESILINASTUS: 23. märts 2018
SISU: Leelo Tungla autobiograafiliste teoste „Seltsimees laps ja suured inimesed" ning „Samet ja saepuru" ainetel kirjutatud mängufilmi tegevus viib meid 1950ndate alguse Nõukogude Eestisse, mil stalinlik terroriaparaat töötab täistuuridel. Kuueaastase Leelo silme all arreteeritakse tema koolidirektorist ema Helmes. Leelo hinge sugeneb aga hirm, et ema äraviimises ongi süüdi tema, kuna ta polnud piisavalt hea laps. Samal ajal kostuvad raadiost helged propagandalaulud, õues marsivad pioneerid, kodu aga piirab NKVD uurija ning Leelo kuuleb pealt täiskasvanute jutte vangilaagritest ja küüditamistest. Selles kahepalgelises maailmas püüab Leelo ema tagasituleku nimel olla võimalikult tubli, kuid mida hea laps olemine tegelikult tähendab?
http://www.efis.ee/en/film-categotries/movies/id/18426 ESILINASTUS: 14. september 2018 http://allfilm.ee/work/take-it-or-leave-it/ ESILINASTUS: 5. oktoober 2018 http://www.homelessbob.ee/movies/porgu-jaan/ ESILINASTUS: 1. detsember 2018 https://www.facebook.com/eiafilm/
http://allfilm.ee/work/truth-and-justice/ ESILINASTUS: kevad 2019 http://www.joonisfilm.ee/films/lotte-and-the-lost-dragons?lang=en ESILINASTUS: kevad 2018
https://www.facebook.com/todejaoigus/ https://eiafilm.ee/
https://www.facebook.com/thewindsculptedland/ https://www.facebook.com/porgujaan/ ESILINASTUS: sügis 2018
https://www.estonianbank.com/
https://www.facebook.com/PANK-825739424252478/
https://vimeo.com/230896225 https://www.facebook.com/VOTAVJ/
https://www.facebook.com/seltsimeeslaps/
http://www.amrion.ee/index2.php?id=10965
SISU: Võidufilmidest ainukesena kaasaega paigutuva mängufilmi käivitab uudis, mille 30-aastane ehitaja Erik ühel laupäevahommikul saab: tema endine tüdruksõber Moonika, keda mees pole pool aastat näinudki, on viimase vindi peal lapseootel. Naine ise pole emaduseks valmis ja kui mees last endale ei taha, läheks tüdrukuke lapsendamisele. Kuigi iga rakuke temas käsib Erikul põgeneda ning kogu lapsevärk unustada, teeb Erik kõigile, eelkõige endale, üllatusena tavatu otsuse: temast saab üksikisa.

SISU: Mängufilmi „Põrgu Jaan" tegevus saab alguse 18. sajandi alguse Eestimaal pärast 10 aastat kestnud sõda, katku ja näljahäda, mis on maa inimestest pea puhtaks pühkinud. Vähesed ellujäänud elavad laialipillutatult, viletsuses ja lootuseta. Ühel tähisel ööl leiavad kaks talupoega mererannast võõra mehe. Räsitud ja kontaktivõimetu mees viiakse kohaliku mõisniku juurde, kus ta tasapisi teadvusele turgutatakse. Ärkvele tulles avastab ta, et ei suuda meenutada ei seda, kes ta on, ega seda, kuidas ta sinna sai. Ta on võõras niihästi iseendale kui ka inimestele enda ümber. Olude sunnil jäetakse ta mõisasse elama, kus ta seisab silmitsi küsimusega, kes ma olen? Ja sellele küsimusele võib olla rohkem kui üks õige vastus.

SISU: „Eia jõulud Tondikakul" on seiklusrikas laste jõulufilm 10-aastasest Eiast, kelle plaanid võtavad ootamatu pöörde, kui linnatüdruk viiakse talvevaheajaks ürgse loodusega salapärasesse Lõuna-Eesti tallu. Eia ei oska esialgu aimatagi, et õige pea asub ta päästma hukule määratud põlismetsa, kokku viima kaht armastavat inimest ning lahti harutama oma pere kiivalt hoitud saladust.

ESILINASTUS: Veebruar 2019

SISU: A. H. Tammsaare romaani „Tõde ja õigus" I osal põhinevas mängufilmis tuleb lootusest ja teotahtest pakatav Andres koos noore abikaasa Krõõdaga võlgu ostetud soisele talukohale uut elu rajama. Vargamäe Mäe talust peab saama koht, mis perekonna eest hoolitseb, algab aga hoopis elukestev võitlus nii looduse ja saatuse kui ka kiusliku naabrimehe Pearuga. Kui elukaar jagab Andresele enam kannatusi kui kauaoodatud tulemusi, hakkab mees üha meeleheitlikumalt otsima tõde ja õigust nii kohtust, kõrtsist kui ka Piiblist, tuues oma otsinguil ohvriks perekonna, lähikondlased ja iseenda. Unelm õitsvast ja perekonna eest hoolt kandvast Vargamäest vajub üha sügavamale reaalsuse varju.

SISU: Laste poolt armastatud Lotte-lugude kolmandas filmis saabuvad Leiutajatekülla teadlased, pesukaru Karl ja kala Viktor, kes osalevad ülemaailmsel rahvalaulude kogumise võistlusel. Nende suurimaks unistuseks on lindistada müütiliste tuldpurskavate lohede laulu, kuid Lotte ja tema väike õde Roosi otsustavad tuldpurskavad lohed hoopis ise üles otsida.

DOKUMENTAALFILMID

„Juured"
Dokumentaalfilmide kogumik
Tootja: Silmviburlane
Režissöörid: Nora Särak, Aljona Suržikova, Heilika Pikkov, Anna Hints, Moonika Siimets, Kersti Uibo.
Produtsent: Ülo Pikkov

SISU: Eesti Vabariik 100 filmikonkursi raames valmiv naisrežissööride lühidokumentaalfilmide kogumik. Lühidokumentaalfilmide kogumik „Juured" räägib kuus väga isiklikku lugu. Need on lood sünnist ja surmast, üksi ja koos olemisest, suurest rõõmust ja suurest kurbusest. Jutustatud ausalt ja julgelt naise vaatepunktist. Lugude autoriteks on tuntud Eesti naisrežissöörid, vanuses 29-61 aastat, kes lisaks filmitegijaks olemisele on ka emad, tütred, abikaasad. Miks mitte armukesed või maailmarändurid. Kogumiku keskseks sümboliks on juur kui elutähtis organ. Juur lehti ei kanna, küll aga võivad sellel tekkida pungad, millest arenevad maapealsed võsud. Juur kui algus, päritolu, lähtekoht ja põhjus. Juured hoiavad meid kinni ja toidavad. Ka siis, kui oleme kaugel ära. Ka siis, kui tuleb kõigest, millest oled kinni hoidnud, ükskord lahti lasta. Meie lähedased on meie juurestik. Oleme omavahel läbi põimunud ja hingame koos.

„Tuulte tahutud maa"
Dokumentaalfilm
Tootja: Wildkino oü
Režissöör: Joosep Matjus
Operaatorid: Joosep Matjus, Atte Henriksson
Produtsent: Riho Västrik

ESILINASTUS: sügis 2018

SISU: Vaataja avastab Eestimaa loodust põdramullika silme läbi. Aegadest, mida keegi ei mäleta, kõnelevad meile aastatuhandete jooksul kootud maastikud. Ükski element ei ole siia potsatanud juhuslikult, vaid on tahutud siinsete asukate ja stiihiate omavahelise võitluse kiuste. Igat puud ja rohukõrt on hoolikalt lõigatud või lõikamata jäetud, loomi on hoitud ja eemale peletatud, hääled on toodud lähemale ja sätitud kooris kõlama. Kõik vastavalt võimalustele-tarvidusele. Maastike mustrites on kestma jäänud meie esivanemate püüdlused ja ilumeel. Me kestame seni kuni kestab meie käpikutesse ja tekkidesse punutud muster - meie loodusmuster. Kõike seda avastab vaataja eepilises loodusfilmis Matsalu aladel elava põdramullika kogemuste kaudu.

DRAAMASARI

„Pank"
Tootja: Itamambuca
Stsenaristid: Eero Epner, Tarmo Jüristo
Režissöörid: Rainer Sarnet, Juhan Ulfsak, Marianne Kõrver, Jan-Erik Nõgisto
Produtsendid: Paul Aguraiuja
Operaatorid: Meelis Veeremets, Ants Martin Vahur, Mihkel Soe
Kunstnik: Kairi Mändla
Osades: Sergo Vares, Priit Võigemast, Evelin Võigemast, Gert Raudsep, Kati Outinen, Markus Luik, Inga Salurand

SISU: Seriaal asetab fookusesse ühe riigi, kahe panga ja terve rea inimeste võidud ning kaotused. Kümne tunni jooksul rullub vaatajate ees lahti draama 1990ndate Eestist: spetsiifilisest ajajärgust, mis jättis kõigisse jälje − kellesse haava, kellesse jumaliku käepuudutuse. Osaliselt tõestisündinud lool põhineva sarja autoriteks on Eero Epner ja Tarmo Jüristo. Telesarja produtsendid on Paul Aguraiuja ja Kaspar Kaljas. Kümneosaline draamasari linastub ETV ekraanil Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva programmi raames alates 2018. aasta sügisest.

# data[].attributes.attachment_link.description
MÄNGUFILMID Eesti Vabariik 100 mängufilmide konkursil pälvis tootmistoetuse viis mängufilmi: „Tõde ja õigus", režissöör Tanel Toom, „Seltsimees laps", režissöör Moonika Siimets, „Põrgu Jaan", režissöör Kaur Kokk, „Võta või jäta", režissöör Liina Trishkina-Vanhatalo ja lastefilmi „Eia jõulud Tondikakul", režissöör Anu Aun. ESILINASTUS: 23.

# data[].attributes.body
Eesti iseseisvumine oli protsess, mille käigus saavutati Eesti omariiklus.

Pärast Venemaa Keisririigi kokkuvarisemist asusid Eesti rahvuslikud poliitikud 1917. aastal Venemaa Vabariigi Ajutiselt Valitsuselt autonoomiat taotlema. Oma nõudmiste tugevdamiseks korraldasid eestlased 8. aprillil Petrogradis jõulise meeleavalduse. 12. aprillil kinnitaski Ajutine Valitsus Eesti ajutise omavalitsuse seaduse, millega eestlastega asustatud alad Eestimaa- ja Liivimaa kubermangus liideti ühtseks autonoomseks Eesti rahvuskubermanguks. 14. juulil 1917 tuli kokku demokraatlikult valitud Ajutine Maanõukogu (Maapäev), mis tollase Venemaa üha süvenevalt ebakindlates oludes kuulutas end 28. novembril 1917 kõrgeimaks võimuks Eestis. Ajutise Maanõukogu etteotsa sai Konstantin Päts. Sügisel 1917 jõudis sõjategevus Eestisse. 24. veebruaril 1918 jõudsid Saksa Keisririigi väeosad Tartusse ja Pärnusse, 25. veebruaril Viljandisse ja Tallinna, 26. veebruaril Paidesse ning 4. märtsil Narva.

19. veebruaril 1918 moodustas Maanõukogu vanematekogu Eestimaa Päästekomitee, kelle kätte anti kogu riiklik võim Eestis. Kasutades ära olukorda, kus vene väed olid Eestist põgenemas, kuid pealetungivad saksa väed ei olnud veel kogu maad hõivanud, kuulutas Eesti end 24. veebruaril 1918 Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu (Eesti Maapäeva) Vanematenõukogu (Vanematekogu) poolt vastuvõetud Manifestiga kõigile Eestimaa rahvastele iseseisvaks vabariigiks. Eesti Ajutine Valitsus eesotsas Konstantin Pätsiga sai tegutseda vaid mõned päevad enne saksa vägede saabumist Tallinna ja Saksa okupatsioonivõimu kehtestamist, seejärel läks Eesti Ajutine Valitsus põranda alla.

3. märtsil 1918 sõlmis Venemaa Nõukogude Vabariik Saksamaaga Brest-Litovski rahulepingu.

Compiègne'i vaherahu järgi pidi Saksamaa loovutama ja vabastama 11. novembril 1918 kõik enda poolt okupeeritud alad, kaasa arvatud Eesti. Eesti Ajutine Valitsus taastas samal päeval oma vahepeal katkenud tegevuse – asutati Kaitseliit ja käivitati ministeeriumid. Loodi kaitsevägi, ilmusid esimesed Eesti postmargid jne. Riik hakkas toimima. Kuid juba 28. novembril 1918 algas lahinguga Narva juures Eesti Vabadussõda. Vabadussõja pöördelised lahingud, kus peatati vaenlase edasitung ning asuti vastupealetungile, peeti kogu rinde ulatuses jaanuari alguses 1919, ja asuti seejärel maa vabastamisele. Jüripäeval 23. aprillil 1919 tuli kokku Asutav Kogu, see on Eesti parlamendi Riigikogu sünnipäev. 23. juunil 1919 võeti Vabadussõja otsustav võit Võnnu all.

Oktoobris võeti vastu ajalooline maaseadus, Tartus alustas 1. oktoobril 1919 tegevust Kunstiühingu Pallas kunstikool ning 1. detsembril avas uksed eestikeelne Tartu Ülikool. Vabadussõja lõplik relvarahu jõustus 3. jaanuaril 1920 ning 2. veebruaril kirjutati alla Tartu rahuleping, mille järel sai Eesti Vabariik rahvusvahelise kogukonna de jure tunnustuse.

# data[].attributes.body
Eesti rahvuslind on suitsupääsuke.
Eesti rahvuskala on räim.
Eesti rahvuslill on rukkilill
Eesti rahvuskivi on paekivi.
Eesti rahvusliblikas on pääsusaba.