# data[].attributes.body
Aivoverenkiertohäiriö aiheuttaa aivojen toimintahäiriön, ja  jonka seurauksena voi ilmetä esimerkiksi motorisia tai kielellisiä vaikeuksia. Aivojen toimintahäiriöitä voivat aiheuttaa myös aivovamma, aivokasvain tai aivotulehdus.
Aivoverenkiertohäiriön aiheuttama kudosvaurio vaikuttaa monin tavoin sairastaneen toimintakykyyn. Seuraukset ovat yksilölliset ja riippuvat vaurioalueen sijainnista ja laajuudesta.

Aivoinfarkti (aivoveritukos)
on sairaus, jossa äkillisesti tukkeutuneen valtimon alueella aivokudos jää ilman verenkiertoa ja happea. Tämän seurauksena paikallinen osa aivokudoksesta menee pysyvään kuolioon. Usein tukkeuma johtuu verihyytymästä ahtautuneessa valtimossa, mutta voi aiheutua myös esimerkiksi sydämestä tai kaulavaltimosta tulleesta hyytymästä.

Aivoverenvuodossa
valtimosuoni repeää, jolloin veri vuotaa joko aivoaineeseen tai lukinkalvon alaiseen tilaan. Tämän aiheuttaa useimmiten aivojen pinnalla olevan valtimon synnynnäisen pullistuman (aneurysman) repeäminen. Vuotanut veri imeytyy vähitellen pois aivoista, mutta verenvuoto aiheuttaa kuitenkin kudosvauriota.

TIA (transient ischaemic attack) Ohimenevä aivoverenkiertohäiriö

Aivovaltimon verenkierto heikkenee tai loppuu ohimenevästi, niin ettei pysyvää vauriota ehdi syntyä. Jos vaurio syntyy, kyse on aivoinfarktista. Syyt ja riskitekijät ovat samat kuin aivoinfarktissa, jossa esiintyy samanlaisia oireita, erona oireiden kesto.
Taustalla usein aivovaltimoiden kovettumatauti, johon on johtanut: verenpainetauti, tupakointi, diabetes tai usein moni niistä yhdessä, voi olla myös rytmihäiriö, sydäninfarktin jälkitila tai sydämen läppävika.
TIA- kohtaus kestää alle tunnin ja on ohimenevä, tavallisimpia ovat toispuoleinen halvaus, toisen puolen puutuminen, puhevaikeus tai näköhäiriöt. Jos sama oire toistuu ja on erityisesti uusiutuva yhä tiheämmin, sitä suurempi on aivoinfarktin riski.

# data[].attributes.body
Aivot säätelevät ihmisen toimintaa. Siksi aivoverenkiertohäiriön aiheuttama kudosvaurio vaikuttaa monin tavoin sairastuneen fyysiseen, psyykkiseen ja sosiaaliseen toimintakykyyn.

Aivoverenkiertohäiriö (AVH) voi aiheuttaa esimerkiksi puheeseen liittyviä häiriöitä, jotka vaikeuttavat sairastaneen kommunikointia muiden kanssa.

Suupielen roikkuminen

Näköhäiriö: molemmilla silmillä nähtävät kaksoiskuvat tai näkökentän puutokset

Tasapainohäiriö, kävelyvaikeus ja huimaus yhdessä

Oireet ovat useimmiten kivuttomia. Aivoverenvuotoon voi liittyä äkillinen ja kova päänsärky.

Aivoverenkiertohäiriön jälkeen voi esiintyä nielemisvaikeuksia eli dysfagiaa. Oireena voi olla esimerkiksi yskiminen ruokailun yhteydessä. Juoma tai ruoka tuntuu menevän ns. "väärään kurkkuun".

Aivoverenkiertohäiriöihin liittyy usein vaikeuksia esimerkiksi lukemisessa, kirjoittamisessa, laskemisessa, muistamisessa, hahmotuksessa, tarkkaavaisuudessa sekä ajattelussa ja päättelyssä.

Mielialan muutokset, Kun normaali elämänkulku sairastumisen yhteydessä pysähtyy, tilanne herättää monia tunteita: ahdistusta, turvattomuutta ja elämänhallinnan menetyksen tunnetta.

# data[].attributes.body
Akuuttivaiheen diagnoosin jälkeen pyritään selvittämään aivoverenkiertohäiriön syntysyy. Syntysyyn selvittämisessä käytetään tavallisesti seuraavaa luokittelua

1. Suurten suonten ateroskleroosi eli valtimotauti
Valtimotaudissa valtimoiden seinämiin muodostuu kolesteroliplakkeja, jotka ahtauttavat myös kaulan ja aivojen valtimoita.

2. Sydänperäinen
Sydämestä ajautuu aivojen verisuoniin verihyytymä, joka voi syntyä esimerkiksi sydämen eteisvärinän seurauksena.

3. Pienten suonten tauti
Aivojen pienten, läpäisevien verisuonten ahtautuminen tyypillisesti aivokuoren alaisessa tilassa. Siihen voi liittyä myös aivojen valkean aineen muutoksia, lakunaarisia infarkteja, jotka johtuvat pienten valtimohaarojen tukoksista.

4. Tuntematon tai epäselvä syntysyy

Syntysyy on osittain iästä ja sukupuolesta riippuvainen. Miehillä on useammin suurten suonten valtimotautiin ja pienten suonten tautiin liittyviä aivoverenkierron häiriöitä. Iäkkäillä potilailla valtimotautiin, pienten suonten tautiin ja eteisvärinään liittyvät sydänperäiset syyt ovat yleisiä. Eteisvärinä kohottaa aivoinfarktiriskiä jopa 2‒7-kertaiseksi.

# data[].attributes.body
Alle 50 -vuotiallakin hyvin tunnettuja aivoinfarktille altistavia tekijöitä ovat:

Vähäinen liikunta

runsas alkoholin käyttö

vyötärölihavuus

tupakointi

epäedulliset veren kolesteroliarvot

diabetes

eteisvärinä

korkea verenpaine

perinnölliset tekijät

valtimonkovettumatauti

masennus, psyykkinen kuormitus

mahdollisesti myös uniapnea.

# data[].attributes.body
Aivoverenkiertohäiriö vaatii välitöntä hoitoa, joten on tärkeää soittaa viipymättä hätänumeroon 112. Oireet kehittyvät minuuteissa tai tunneissa, ja mitä pikemmin hoito aloitetaan, sitä paremmat mahdollisuudet on estää pysyvä vammautuminen. Jo ensimmäisinä tunteina aivokudoksessa voi syntyä peruuttamattomia vaurioita.

Jos oireiden alkamisesta on kulunut alle 4,5 tuntia, joissakin tilanteissa jopa alle 9 tuntia, verisuonitukos voidaan avata liuotushoidolla. Joskus tarvitaan lisäksi suonensisäinen tai neurokirurginen toimenpide.

Hoitoon tulee hakeutua aina, vaikka oireet häviäisivätkin.

Hyvä akuuttihoito on ratkaisevaa paranemisen kannalta. Liuotushoito ei sovi kaikille potilaille, mutta hoito AVH-yksikössä parantaa kaikkien potilaiden hoitotulosta. Myös ne sairastuneet, joille liuotushoito ei sovi, hyötyvät mahdollisimman nopeasta hoitoon hakeutumisesta. Näin sairaudesta toipuminen helpottuu huomattavasti.

AVH-yksikkö (Stroke-yksikkö)
On aivoverenkiertohäiriöiden hoitoon ja varhaiskuntoutukseen erikoistunut osasto, jossa työskentelee moniammatillinen hoitotiimi. Aivoverenkiertohäiriöpotilaat hoidetaan akuuttivaiheessa AVH-yksikössä, jos sellainen on sairaalassa. Akuuttihoidon jälkeen sairastuneen tilaa seurataan ja toipumisen myötä alkaa kuntoutus

Riskitekijöiden hallinta

Aivoverenkiertohäiriön jälkeen on luonnollista pelätä uutta aivoverenkiertohäiriötä. Sairastumisriski aivoverenkiertohäiriöön on sen sairastaneella noin 10 prosenttia korkeampi verrattuna muuhun väestöön. Onneksi tätä voidaan pienentää riskitekijöiden hyvällä hoidolla.

Riskitekijöiden hyvä hoito tarkoittaa mahdollisesti koholla olevan verenpaineen, rasva-arvojen tai verensokerin hoitoa lääkkeellisesti ja lääkkeettömästi niin, että arvot saadaan normaaleiksi. Useimmiten näistä syistä aloitetut lääkitykset jatkuvat koko loppuelämän. Yleensä myös hormonaalinen korvaushoito ja ehkäisytablettien käyttö lopetetaan, koska ne voivat lisätä riskiä verisuonitukokseen.

Aivoinfarktin ja ohimenevän aivoinfarktin eli TIA-kohtauksen jälkeen aloitetaan versisuonitukoksia ehkäisevä lääkitys (ASA eli aspiriini, dipyridamoli tai klopidogreeli) tai verenohennuslääkitys.

Aivoverenvuodon jälkeen pysyvä ja tehokas verenpainelääkitys on erittäin tärkeää. Määrättyä lääkitystä ei tule lopettaa tai jättää ottamatta.

Aivoverenkiertohäiriön jälkeen suositellaan vuosittaista lääkärin seurantaa. Kontrollikäynneillä käydään läpi riskitekijöiden hoito ja lääkitykset sekä arvioidaan kuntoutustarvetta.

Voit itse vaikuttaa uusien aivoverenkiertohäiriöiden riskiin terveillä elämäntavoilla.

lopeta tupakointi

käytä alkoholia kohtuudella (max. 2 ravintola-annosta/vrk/miehet ja 1 ravintola-annos/vrk/naiset)

laihduttamalla 5-10 prosenttia, jos sinulla on ylipainoa

liikkumalla vähintään 30 minuuttia päivittäin

syömällä runsaasti kasviksia, marjoja, hedelmiä, täysjyväviljaa, kalaa ja hyviä rasvoja, ja vähän tyydyttyneitä rasvoja ja suolaa

# data[].attributes.body
- Anna kuntoutujalle aikaa,tukea ja kärsivällisyyttä.
- Huomioi onnistumiset ja edistymiset.
- Oikaise kuntoutujan hätäisiä ja hosuvia toimintayrityksiä.
- Etene uuden asian opettelussa korostetun yksinkertaisesti.
- Palastele uusi tieto pieniin annoksiin.
- Käytä afasiasta kärsivän ohjauksessa liikkeitä, mimiikkaa ja kehonkieltä.
- Huolehdi, että masennustaipumus ei vähennä kuntoutuksen tarjontaa.
- Tiedosta: Kuntoutusohjeiden itsenäinen noudattaminen voi olla vaikeaa, kuntoutuja on toimissaan hyvin varovainen ja kannusta kuntoutumaan (ei jämähdä jollekkin kuntoutuksen tasolle )

# data[].attributes.attachment_link.title
Hätä on tämän näköinen - Aivoverenkiertohäiriö

# data[].attributes.attachment_link.description
Aivoverenkiertohäiriön sattuessa, nopeus on hoidon ja toipumisen kannalta ensiarvoisen tärkeää. Muun muassa tukosten liuotushoidoille on aikarajat. Siksi oireiden tunnistaminen ja nopea apu on kirjaimellisesti elintärkeää. Kun hätä on tämän näköinen, soita välittömästi numeroon 112.

# data[].attributes.body
Juuttuminen (perseveraatio):
- Esimerkiksi puhelimella soittaminen edellyttää toiminnan aloittamista –> suoritus saattaa pysähtyä.
Auta kuntoutujaa irrottautumaan juuttumisessa esimerkiksi niin että,  kiinnitä kuntoutujan huomion hetkeksi muualle, pidä selvä tauko ennen kuin jatkat, manuaalisen ohjauksen lisäksi anna aina samanaikainen sanallinen ohjaus..

Tarkkaavuus:
- Häiriö liittyy kykyyn kontrolloida omaa käyttäytymistä. Ilmenee siten että kuntoutujan on vaikea käynnistää tehtävän tekeminen. Esimerkiksi vaatteiden pukeminen ei onnistu. Auta kuntoutujaa niin että vaiheistetusti ohjaat ja opetat, järjestä rauhallinen ympäristö sekä rauhallinen vuorovaikutus..

Havaitseminen (agnosia):
Kuvien tai kasvojen tunnistamishäiriö, ei tunnista tuttujakaan esineitä eikä tiedä mitä niillä tehdään. Kun autat kuntoutujaa käytä eri viestintäkanavia (puhetta, kuvaa sekä kädellä ohjausta jne). Käytä apuvälineitä, suunnan ohjaaminen (vasen, oikea, ylös, alas…) on tärkeää, huomioi ja kannusta pienikin edistyminen.

Neglect (toisenpuolen unohtaminen/huomiotta jättäminen)
Neglect on neurologinen oireyhtymä. Potilas toimii aivan kuten ympäristön ja oman kehon toinen puoli olisi lakannut olemasta hänelle olemassa. Neglect on huomattavasti yleisempi ja vaikeampi oikean kuin vasemman aivopuoliskon vaurioissa. Tyypillisen potilaan koko havaintokenttä ja tarkkaavuus on suuntautunut samalle puolelle, jossa aivovaurio sijaitsee. Neglectiin liittyy monesti sairaudentunnon puuttuminen.

Auta kuntoutujaa esimerkiksi siten että, Järjestät ympäristön sellaiseksi, että se tukee häiriöpuolen havaitsemista, ohjaa fyysisesti ja sanallisesti sekä muista etenemisjärjestys: ohjaa ensin häiriön tiedostamiseen ja sitten oikeaan toimintaan.

Muistihäiriöt:
Ohjaa kuntoutujaa kertaamaan elämänsä merkittäviä tapahtumia, vanhojen valokuvien katselu.
Kommunikaatiohäiriö eli afasia: - Puheen ohjaus, kannustaminen sekä rauhallinen ilmapiiri.
Tahdonalaisen liiketoimintojen häiriö (apraksia). Tällaisestä kärsivä henkilö ei tiedä mitä välinettä pitäisi käyttää tai missä järjestyksessä hänen pitäisi edetä. Kun autat, tee esimerkiksi kuvasarjoja (pukeutuminen)

Ruokailu ja nieleminen:
Voi olla nielemisvaikeuksia. Varmista hyvä ruokailuasento, varmista nielun tyhjentyminen pitämällä AVH- kuntoutujan istuma-asennossa ruokailun jälkeen 15-min. Kuntoutuksen alkuvaiheessa ruuan oikea koostumus (sosemainen), pienet suupalat sekä aterimet (teelusikka)

Liikkuminen:
Vuodelevossa uuden kohtauksen ehkäisemiseksi, liikkumista lisätään lääkärin luvalla. Kuntouttajan on ymmärrettävä miten AVH vaikuttaa liikkumiseen, lihasjännitys sekä tuntoaistimukset muuttuvat.
Pukeutumisen harjoittelu on osa kuntoutusta ja päivittäistä selviytymistä.

# data[].attributes.body
www.aivoliitto.fi
- Sairaanhoito ja huolenpito-kirja
https://www.orion.fi/orionsydan/aivoverenkierronhairio

# data[].attributes.body
Tutkimussarjan tärkein osatekija on aivojen tietokonekuvaus (TT) tai aivojen magneettikuvaus (MRI). Jos kuvaus sulkee pois verenvuodon, liuotushoito voidaan aloittaa turvallisesti.
ABCDE-menetelmä
Oi- reiden tunnistamisessa voidaan käyttää ABCDE-menetelmää. Sen avulla varmistetaan, että mi- tään tärkeää ei unohdu tutkimuksista. Se on toimintamalli kriittisesti sairaan potilaan arvioinnissa. Sitä voidaan soveltaa kaikkiin hätätilanteisiin. Menetelmän mukaan potilas tutkitaan järjestyk- sessä; hengitystiet, hengitys, verenkierto, tajunta ja lopuksi tehdään tarkentavia tutkimuksia.