# data[].attributes.body
Begrebet “standard” er flertydigt. Her betyder det i al sin enkelhed, at et givet objekt under vurdering skal leve op til en fast kvantitativ eller kvalitativ forskrift, for at der er kvalitet (s. 108).

Standarden har her i udgangspunktet et obligatorisk præg, men hvordan standarden vælges, er en anden sag. Standarden kan eksempelvis hentes i et ideal, i faktiske forventninger, i hidtidige præstationer, i et vilkårlig politisk eller ledelsesmæssigt dekret mv. (s. 109).

# data[].attributes.body
Input - Proces - Output - Outcome

# data[].attributes.headline
Problemforståelse: offentlige organisationer er ikke gode nok til at sikre, at politiske mål føres ud i livet

# data[].attributes.subject
Problemforståelse: offentlige organisationer er ikke gode nok til at sikre, at politiske mål føres ud i livet

# data[].attributes.headline
"Logikken i standarder er, at afvigelser fra en standard er mistankepådragende. Det betyder, at perspektiver overser eventuelle bevidste,fornuftige og velbegrundede begrundelser for at afvige fra standarden."

# data[].attributes.subject
"Logikken i standarder er, at afvigelser fra en standard er mistankepådragende. Det betyder, at perspektiver overser eventuelle bevidste,fornuftige og velbegrundede begrundelser for at afvige fra standarden."

# data[].attributes.body
s. 111 i Dahler-Larsen

# data[].attributes.headline
Forskel på kvalitative og kvantitative standarder - en kvantitativ (industraliseret, eksempel med stikprøver fra produktion) standard er et anderledes kvalitetsparameter end en kvalitativ standard, der måler ud fra 'normalen'. Er normalen altid hensigtsmæssig i en kvalitativ forstand? 

# data[].attributes.subject
Forskel på kvalitative og kvantitative standarder - en kvantitativ (industraliseret, eksempel med stikprøver fra produktion) standard er et anderledes kvalitetsparameter end en kvalitativ standard, der måler ud fra 'normalen'. Er normalen altid hensigtsmæssig i en kvalitativ forstand? 

# data[].attributes.body
Ikke et vanskeligt perspektiv at legitimere,  da det kan give stemme til underpriviligerede brugergruppers interesser. Dog har store offentlige organisationer en tendens til ’at tale mere end de lytter’, da de ikke har samme risiko for at gå under for markedsvilkårene som private virksomheder.

Hertil kommer et magtudjævningargument, som der er brug for, hvis brugerne skal have en større stemme over for systemet. Det kan indebære en forpligtigelse til at foretage brugerorienterede kvalitetsbedømmelser.

To former for brugerorienterede ’skoler’:

Top down-orientering: Organisationen spørger ind til brugernes tilfredshed ud fra allerede opstillede kriterier

Bottom up-orientering: Hvor brugerne selv får lov til at definere de aspekter, som de finder relevante at give positive eller negative vurderinger af.

Begrebslige problemer med brugerperspektivet:

Afgrænsningen af hvem der er brugere, fx i eksemplet med om det er forældrene eller eleverne, som er brugere af en skole.

Det er uklart hvad det er ved brugeren, der giver grundlaget for, at vedkommende kan kvalitetsbedømme. ’Brugen af en ydelse’ kan betyde et væld af forskellige ting.

I brugerperspektivet tales der ofte om brugernes ’behov’, men forestillinger om behov som objektive kriterier er forældede. Behovene er nemlig socialt konstruerede, hvilket rejser spørgsmålet om, hvem der skal definere sådanne behov.

Hvordan kan forskellige brugers ønsker samles til en samlet helhed? Og hvem konstruerer denne helhed?

Kan risikere en højere forbrugerorientering, hvilket kan usynliggøre ’det samfundsmæssige’ (fx i vigtigheden af at have dannelse for øje, når der vælges skole) og fokusere på ’den individuelle erfaringsdannelse’ (fx fokus på at vælge en skole, der har en høj brugertilfredshed i kraft af dataindsamlinger om karakterer og trivselsmålinger)

# data[].attributes.body
Begreberne er relative.
Hvad der er outcome (effekter) for nogle, kan være output for andre.

# data[].attributes.body
- er indsatsen vel beskrevet?
- er indsatsen godt implementeret?
- er målene klart formuleret?
- er der en god programteori (altså et sæt af fornuftige antagelser om, hvorfor indsatsen skulle føre til de forventede resultater)?
- er relevante data inden for rækkevidde?
- er beslutningstagerne parat til at foretage konkrete skridt, når evalueringsresultaterne foreligger?

Kun hvis svarene på disse spørgsmål er ja, kan evaluering forventes at gavne i situationen, Hvis spørgsmålene besvares med nej, er det bedre at afhjælpe nogen af de pågældende problemer frem for at bruge ressourcer på evaluering.

# data[].attributes.body
Evaluering fokuserer på organisatoriske forhold, bruges til at holde organisationer ansvarlige og integreres som opskrifter på organisatorisk styring.

# data[].attributes.body
- Målene omtolkes, når de operationaliseres
- Ikke alle mål er eksogene
- Bivirkninger
- Glidning hvor kvalitetskriterier bliver mål

# data[].attributes.headline
forforståelse i det indu­strielle kvalitetssikringsparadigme - og stikprøver s. 110

# data[].attributes.subject
forforståelse i det indu­strielle kvalitetssikringsparadigme - og stikprøver s. 110

# data[].attributes.body
en kvalitetsvurdering må have afsæt i de mål som er fastsat i det repræsentative demokratis parlamentariske styringskæde

# data[].attributes.body
- Konkretisere politiske mål
- Vælge passende metode

# data[].attributes.body
Har standardisering og abstraktion som resultat

# data[].attributes.body
Kompleksitetsreducerende; befrielse fra at vurdere stoflighed, materialitet, relationalitet og kontekstualitet i kvalitetsøjeblikkene. Rationalisering: heldækkende systemer, hvor faste, tilbagevendende evalueringer sikrer at alle dele af organisationen kvalitetsvurderes rutinemæssigt. Forudsigelighed: standardisering og strømlining af evaluering eliminerer det uforudsigelige og ukontrollable.

# data[].attributes.body
I dette perspektiv defineres kvalitet ud fra egenskaber ved det organisatoriske system, der holder øje med kvaliteten i nogle ydelser eller i nogle andre organisatoriske systemer.