# data[].attributes.body
Practiquen dos tipus de mediació comunitària i privada.
-Comunitària :aproxima a les families i als poblats veïns.
-Privada: és practica a nivell de cada familia, quan fracasa és fa intervenir "als amos" del perdó.
Marina i Nuri

# data[].attributes.headline
SOCIETAT WAYÚ -LA GUAJIRA- REBECA BARZALLO 

# data[].attributes.subject
SOCIETAT WAYÚ -LA GUAJIRA- REBECA BARZALLO 

# data[].attributes.body
La resolució de conflictes en la societat Wayuu és un mecanisme o dispositiu social: el arreglo (anataa) que s'activa quan hi ha situacions que generen conflictes entre persones o grups.

El palabrero o Pütchi pü és qui porta la paraula de la part agredida als agressors, sol·licitant compensació i tornant la resposta (les vegades necessàries), fins a aconseguir una solució.

En ser un poblat indígena el pagament tradicional és amb el bèstia, però actualment es pot pagar amb diners o en espècie.

El pütchi pü té un paper persuasiu i intentar restablir les relacions amb les parts implicades.

# data[].attributes.body
Ramon Casals

# data[].attributes.headline
LA MEDIACIÓ I L'ARBITRATGE A L'ARGENTINA:

# data[].attributes.subject
LA MEDIACIÓ I L'ARBITRATGE A L'ARGENTINA:

# data[].attributes.body
-Els Mètodes Participatius de Resolució de conflictes ofereixen diferents possibilitats perquè les parts involucrades en un conflicte puguin solucionar-ho.

-A l'any 1992, l'Argentina va preparar amb el Decret 1480 un Pla Nacional de Mediació. Després de successives instàncies de discussió, va arribar a la sanció de la Llei 24.573. L'experiència es va repetir per als conflictes laborals amb la Llei 24.635 i el mateix ha passat amb el decidit suport a l'arbitratge.
Aquest, com a mecanisme complementari alternatiu al procés judicial per resoldre conflictes.

-Alguns autors han assenyalat que el foment a aquestes institucions obeeix a l'absència de confiança gairebé absoluta en els jutges, i que per això, la reforma dels sistemes judicials, és part d'un procés de canvi global que comença per redefinir el paper de l'Estat i la seva relació amb la societat civil.

-És important destacar que el tràmit a l'anomenada mediació oficial o de sorteig com en l'anomenada privada, aquell que és designat mediador ha de ser advocat.

(SILVIA HERNÁNDEZ)

# data[].attributes.body
El sistema en que es basa la resolució de conflictes dels maies està definit com un sistema reparador: Es pretén atendre el que està ferit, partint de la necessitat i responsabilitat que es té amb la naturalesa, el cosmos i l’ésser humà; implica resoldre conflictes amb aquests tres elements i no ferir a cap, ja que quan això succeeix, es perd l’equilibri.

Els acords realitzats en aquest procés no son un càstig, ja que no es busca perjudicar a ningú. Les costums i tradicions maies s’oposen a qualsevol ús de la violència per resoldre un conflicte, ja que el que busquen és un tipus de justícia restauradora.

Alguns elements considerats a l’hora de resoldre conflictes a la cultura maia son:

-          L’equilibri: És una forma de solidaritat social, que influeix en la convivència diària. Així, la vida en grup és més agradable i existeix a la dinàmica de grup un element controlador i verificador social dels esdeveniments positius i negatius que realitza cada persona dins de la comunitat.

-          Respecte: El principi de respecte indica que totes les persones han de situar-se com a part d’un tot, és a dir, ferir a l’altre és ferir-se a un mateix. Aquest és el major principi del Sistema Jurídic Maia, i s’invoca abans d’emetre un judici, i predomina perquè interessa la dignitat que valora la moral i l’ètica a través del respecte.

-          Reparació dels danys: Es planteja el diàleg per reparar els danys, sempre predominat per la comprensió, el perdó i la tolerància. En la majoria de casos, els càstigs consisteixen en treballs comunitaris.

Carmen González

# data[].attributes.body
Aquest procediment alternatiu de resolució de conflictes a Bolivia es un tema la qual el seu estudi és escàs o mínim, ja que el seu ordenament jurídic no preveu normas al respecte, és clar que a al no existir dret positiu no hi ha major èmfasi de estudi del mateix.Els únics mitjans existents i viables legals són l'arbitratge i conciliació per els quals sí que hi ha un dret positiu difós d’una gran manera i aplicats diariament en els centres acreditats per a això.

# data[].attributes.body
La mediació, al costat de l'arbitratge, constitueix un nou mitjà per a solucionar de manera amistosa conflictes comercials. Des de 2007, data en la qual el Marroc va adoptar el marc legal en matèria de mediació i arbitratge, s'han sotmès a mediació 960 conflictes i el 80% delscasos examinats ha estat resolt.

No obstant això, la mediació judicial representa avui dia un doble problema: la formació dels jutges i mediadors i la sensibilització de les empreses

La preparació dels mediadors i formadors, així com la sensibilització dels professionals i dels usuaris potencials forma part dels objectius. Des de 2007, han estat instruïts un centenar de mediadors i al voltant de 1.000 professionals han recorregut a aquesta manera alternatiu de resolució de conflictes.

Salima Boudour
Imatge: Mohamed Benalilou Mediador.

# data[].attributes.headline
NIGERIA:                                           Nigèria, ha jugat un paper important en les relacions interestatals amb l'Àfrica occidental, però esforços de mediació local estan donant els seus fruits. La  importància de la mediació com una eina de consolidació de la pau en qualsevol societat avui en dia no pot ser microfònica. Des de la seva independència en la dècada de 1960, Nigèria ha jugat un paper important en la promoció de la pau i resolució de conflictes i ha tractat de manejar les relacions entre estades en el marc de la comunitat econòmica d'Estats d'Àfrica Occidental.                                               El paper de Nigèria en la resolució de conflictes ha estat vigorós.   

# data[].attributes.subject
NIGERIA:                                           Nigèria, ha jugat un paper important en les relacions interestatals amb l'Àfrica occidental, però esforços de mediació local estan donant els seus fruits. La  importància de la mediació com una eina de consolidació de la pau en qualsevol societat avui en dia no pot ser microfònica. Des de la seva independència en la dècada de 1960, Nigèria ha jugat un paper important en la promoció de la pau i resolució de conflictes i ha tractat de manejar les relacions entre estades en el marc de la comunitat econòmica d'Estats d'Àfrica Occidental.                                               El paper de Nigèria en la resolució de conflictes ha estat vigorós.   

# data[].attributes.body
Laia Dalmau i Judit Roma.
IMATGE:

"El mediador en la liberación de las "Chicas de Chibok" pide ver la magnitud del conflicto en Nigeria"

# data[].attributes.headline
ARGENTINA:                                                     A la República d'Argentina, la legislació sobre Formació en Mediació es troba sota l'òrbita del Ministeri de Justícia i Drets Humans de la Nació, pel que fa a les condicions a complir per ser mediador. Un cop efectuada el que s'anomena la Formació Bàsica en Mediació, això s'afegeix després que el tremp i professionalització com a mediador que es conformarà per diversos factors: capacitació, especialització, la pràctica professional, el treball amb sí mateix. Aquest exercici inclou l'autoreflexió, la supervisió i compartir amb altres mediadors.        Tant en mediació com en altres, un mediador pot conèixer perfectament, manejar i utilitzar les eines comunicacionals adequades, encara que si internament no se sent i practica el que es proposa, difícilment pugui ser creïble i veritablement confiable. El ser mediador convoca a exigències personals ineludibles i estar en mediació convoca al seu torn a ser-hi i no en un altre lloc.                                  El mediador compta amb una eina poderosa, la pregunta, als mitjans i a si mateix.                Animar-se a preguntar-se i a preguntar. Només així, amb la pregunta, obtenim informació, per després processar, administrar i utilitzar. La clau la tenen en fer-se preguntes amb sinceritat i animar-se a escoltar les respostes.                 

# data[].attributes.subject
ARGENTINA:                                                     A la República d'Argentina, la legislació sobre Formació en Mediació es troba sota l'òrbita del Ministeri de Justícia i Drets Humans de la Nació, pel que fa a les condicions a complir per ser mediador. Un cop efectuada el que s'anomena la Formació Bàsica en Mediació, això s'afegeix després que el tremp i professionalització com a mediador que es conformarà per diversos factors: capacitació, especialització, la pràctica professional, el treball amb sí mateix. Aquest exercici inclou l'autoreflexió, la supervisió i compartir amb altres mediadors.        Tant en mediació com en altres, un mediador pot conèixer perfectament, manejar i utilitzar les eines comunicacionals adequades, encara que si internament no se sent i practica el que es proposa, difícilment pugui ser creïble i veritablement confiable. El ser mediador convoca a exigències personals ineludibles i estar en mediació convoca al seu torn a ser-hi i no en un altre lloc.                                  El mediador compta amb una eina poderosa, la pregunta, als mitjans i a si mateix.                Animar-se a preguntar-se i a preguntar. Només així, amb la pregunta, obtenim informació, per després processar, administrar i utilitzar. La clau la tenen en fer-se preguntes amb sinceritat i animar-se a escoltar les respostes.                 

# data[].attributes.body
Laia Dalmau i Judit Roma.

# data[].attributes.headline
INDIA - MEDIADORS "DE DÉU" AMB ELS CONFLICTES DEL NORD-EST                                                Aquest grup de persones mediadores, aconsegueix resoldre els conflictes des d'una perspectiva totalment evangèlica.És anomenat, com bé he esmentat anteriorment, "els mediadors de Déu", ja que quan es dóna un conflicte per motius polítics, econòmics, socials, religiosos, o per altra banda, si la tensió es transforma en un conflicte obert, l'equip interconfessional de pau, es posa en moviment. És cert que molts cops ha aconseguit èxits totalment inesperats, no per particulars habilitats, sinó per l'enfocament evangèlic. El grup ha estat guiat per Menamparampil, el qual ha obtingut un èxit determinat durant 20 anys, ja que ha estat nominat per el Nobel de la Pau. Dit això, centrant-nos en la metodologia i filosofia d'aquest grup de mediadors, és necessari tenir en compte que duen a terme un procés per tal de realitzar la mediació, la qual consisteix en:                                                         -Reconèixer que tots i totes som imperfectes i que per tant, tothom es pot equivocar.                                     -Aprendre a veure i a reconèixer la bellesa, les coses i factors bons que té l'altra persona.                                                        -El desenvolupament dels horitzons i potencialitats obertes, és un esperit de comunió i col·laboració.          El Sr Menamparampil, comunicava que tota negociació es basa en escoltar a la persona emissora amb la finalitat de construir un apropament i empatia entre les persones mediades (les parts).

# data[].attributes.subject
INDIA - MEDIADORS "DE DÉU" AMB ELS CONFLICTES DEL NORD-EST                                                Aquest grup de persones mediadores, aconsegueix resoldre els conflictes des d'una perspectiva totalment evangèlica.És anomenat, com bé he esmentat anteriorment, "els mediadors de Déu", ja que quan es dóna un conflicte per motius polítics, econòmics, socials, religiosos, o per altra banda, si la tensió es transforma en un conflicte obert, l'equip interconfessional de pau, es posa en moviment. És cert que molts cops ha aconseguit èxits totalment inesperats, no per particulars habilitats, sinó per l'enfocament evangèlic. El grup ha estat guiat per Menamparampil, el qual ha obtingut un èxit determinat durant 20 anys, ja que ha estat nominat per el Nobel de la Pau. Dit això, centrant-nos en la metodologia i filosofia d'aquest grup de mediadors, és necessari tenir en compte que duen a terme un procés per tal de realitzar la mediació, la qual consisteix en:                                                         -Reconèixer que tots i totes som imperfectes i que per tant, tothom es pot equivocar.                                     -Aprendre a veure i a reconèixer la bellesa, les coses i factors bons que té l'altra persona.                                                        -El desenvolupament dels horitzons i potencialitats obertes, és un esperit de comunió i col·laboració.          El Sr Menamparampil, comunicava que tota negociació es basa en escoltar a la persona emissora amb la finalitat de construir un apropament i empatia entre les persones mediades (les parts).

# data[].attributes.body
Tània Blázquez. i Paula Avilés

# data[].attributes.body
En la cultura del Marroc en algunes poblacions, la manera de resoldre els problemes es fa de la següent manera:

El mediador pot ser un parent, els veïns i amics, són les úniques persones que poden intervenir per resoldre el conflicte, ja que aquestes persones no tenen coneixement de la mediació, perquè sempre s'intenta fer un intent de recordar els valors de l'Islam , com la Rahma, que significa Misericòrdia, la Ulfa que és deixar l'egoisme i les fronteres del jo i aprendre a confiar i empatitzar amb els altres, ja que l'Islam és una forma i estil de vida, ens ajuda a organitzar les nostres relacions i  els mediadors juguen aquest paper sense estudiar, tenint en compte els continguts i els valors del Islam.

Ens alguns casos trobem que s’explica el problema a la persona gran de la família,  i fa un reflex íntegre de tota la situació i dóna resposta al problema.

En els matrimonis per exemple els mediadors que intervenen són un familiar de la  dona i un familiar de l'home i els familiars actuen com a mediadors, i arriben a un acord, o si es veu el cas  a arribar el  divorci. .

Algunes poblacions quan el problema és més gran i no es pot resoldre entre les parts o membres de la família, es parla amb el "MKADEM", és com un alcalde o similar, per actuar com a mediador, de cada comunitat o persones o una persona sabi de la mesquita.

Escolta l'explicació del problema de cada partit, i tractar d'aconseguir que les parts involucrades arribin a una solució final o punt neutre.

OMAIMA I MINA

# data[].attributes.headline
MEDIACIÓ EN AUSTRALIA - CARLA LLONGARRIU I RUMILA PONS 1R TIS B 

# data[].attributes.subject
MEDIACIÓ EN AUSTRALIA - CARLA LLONGARRIU I RUMILA PONS 1R TIS B 

# data[].attributes.body
Els títols nadius a Austràlia ha donat freqüentment lloc a la mediació. Si un mediador no té els coneixements culturals a través de diferents cultures o el coneixement de les parts que tinguin dificultats durant la mediació a causa de diferències en la cultura, a continuació, falta de comprensió o incomprensió del mediador podria causar una avaria en la negociació - procés. La consciència cultural assegura que els mediadors poden adaptar les seves habilitats i tècniques per assegurar que puguin mantenir el seu nivell d'atenció durant tot el procés de mediació.

Natiu-títol de la mediació difereix de la mediació regular en què, en lloc de les parts sotmeten la controvèrsia a mediació, el Tribunal Federal d'Austràlia també pot determinar si el Tribunal Nacional de Títols Natius hi ha d'haver en qüestió. Altres característiques distintives es produeixen: sovint mediacions-títols nadius poden implicar fins a un centenar de participants; advocats juguen un paper mínim; i en lloc de fer tècniques legals punts dels altaveus per l'aborigen i de Torres illes de l'estret de la gent sovint parlen dels seus familiars genealogies, tradicions, somiant i històries per recolzar les seves demandes.

El Tribunal Nacional de Títols Natius no decideix si existeix o no un títol natiu sobre la terra en qüestió: en lloc que té el paper de mediació d'aplicacions i aplicacions en disputa per a la compensació que es van originar al Tribunal Federal d'Austràlia. Més important encara, les parts han de obligatòriament assistir a una mediació títol natiu llevat que el tribunal ha concedit permís. No obstant això, les parts poden sol·licitar l'acabament de la mediació en qualsevol moment, com a molt tard tres mesos després de l'inici de la mediació.

A causa de el gran nombre de sol·licitants en aplicacions de títols nadius, el procés de la mediació difereix una mica de la d'altres mediacions. El Tribunal Nacional de Títols Nadius té un enfocament més "centrat en els resultats". En el curs d'una sèrie de reunions prèvies a la mediació el mediador obté informació de les parts en relació amb l'afirmació de si mateix i tracta d'obtenir informació de les parts sobre els seus interessos en la demanda i qualssevol altres qüestions que poden tenir rellevància per a la mediació.

Mediació-clàusules i el procés de mediació

Mediació-clàusules tenen per objectiu garantir que si sorgeix un conflicte, les parts ho resoldran de manera amistosa i justa mitjançant l'activació de l'exigència que les parts utilitzen la mediació de processos (en comparació del sistema judicial). A mesura que més australians empreses es donen compte dels beneficis de la solució comercial disputes fora dels tribunals, moltes companyies ara inclouen obligatòries de mediació-clàusules en els seus contractes. Aquests beneficis inclouen evitar negativa publicitat que sovint pot comportar després d'un judici, la reducció de les despeses legals i menys temps dedicat per la gestió amb els advocats.

Recordeu que els tribunals australians, en els últims temps, han declarat una sèrie de mediació-clàusules nul·la causa de la mala redacció. Les raons els tribunals han citats per declarar les clàusules de mediació vol incloure, per exemple:

si la clàusula sobreviu a l'acabament de l'acord prou certa clàusula

si les parts van acordar intervenir en la bona fe

en la mediació completa

Per lo tant, els mediadors obtenen assessorament en l'elaboració d'aquest tipus de clàusules per garantitzar la seva aplicabilitat.

A Austràlia, una vegada que les parts han decidit participar en una mediació, la majoria dels mediadors els requerirà signar un document comunament conegut com un "acord de mediació". Acords per a intervenir representar un pas important en la mediació de processos perquè els partits que participen en la mediació sovint tenen diferents punts de vista i expectatives en relació amb la mediació de processos, el paper del mediador i el paper de les parts.

"Acords per a intervenir" inclouen clàusules en relació amb:

- la designació del mediador

- el mediador de paper

- l'abast i la conducta de la mediació

- conflictes d'interès

- els papers de les parts

-  confidencialitat i privilegi

- del mediador honoraris

- la responsabilitat i la indemnització

- autoritat per a resoldre

- conclosa la mediació

- arranjament de la controvèrsia

-  l'aplicació de qualsevol acord-acord assolit

És important destacar que els acords per intervenir proporcionar tant el mediador i les parts de la mediació amb un contracte que, de ser violada, donarà lloc a un recurs d'incompliment de contracte.

El mediador ha de garantir que les parts entenen els termes de l'acord abans de l'execució de la mateixa. Els mediadors també han de donar a les parts l'oportunitat de fer preguntes i suggerir canvis. Una vegada que les parts s'expressen satisfets amb l'acord de mediació, el mediador ha de fer arranjaments per a la seva signatura i data abans de l'inici de la mediació.

# data[].attributes.body
En aquesta comunitat quan existeix un conflicte una de les parts porta el procés a una persona anomenada “palabrero o Pütchi pü” (anomenats així per la seva capacitat persuasiva), el qual transmet el missatge de la persona o grup que o demana a l’altre i, tornar amb la resposta, ho ha de realitzar tants cops com sigui necessari fins a trobar una solució.  La solució consisteix en un pagament amb diners o en especies.

No se’ls i permet des involucrar-se ni aportar solucions que no s’hagin consultat amb les parts. Ha d’estar capacitat per convèncer a cada una de les parts amb les raons que els afavoreixen en la seva posició, per tal de que també els convingui resoldre el conflicte i tenir una situació favorable amb l’altre part, o almenys que no tinguin cap deute pendent.

Susanna Villalonga

# data[].attributes.headline
LA MEDIACIÓ EN ALTRES CULTURES. ELS MAORI DE NOVA ZELANDA.

# data[].attributes.subject
LA MEDIACIÓ EN ALTRES CULTURES. ELS MAORI DE NOVA ZELANDA.

# data[].attributes.body
Cap a la dècada dels 70, un grup de treballadors socials maoris van proposar als tribunals de Nova Zelanda el sistema per gestionar els conflictes per part d’aquesta cultura: ‘’Whanau Awhina’’. D’una banda, Whanau representa família, però no només entesa amb lligams de consanguinitat, sinó que es refereix a la comunitat, la gran família; el poble maorí. D’altra banda, Awhina significa cuidar, vetllar, protegir, és a dir, la unió d’aquestes dues paraules significa vetllar per la comunitat.

Aquest sistema comença amb una trucada a reunió, es on comença el primer contacte entre el mediador i les parts involucrades, aquesta trobada en maori s’anomena ‘’Whakahuihui Tangata’’.
Després se segueixen amb un seguit de cercles i trobades.

Primera: amb la família en el lloc on estiguin més còmodes, l’infractor es responsabilitza, s’expressa amb la família, la família també s’expressa, això és el primer cercle, tracta d’arribar a reconstruir teixit familiar. Tots s’escolten sense interrupcions i tenen un element, normalment de fusta, i només pot parlar la persona que el posseeix, així asseguren un torn de paraula correcta. El mediador sol apuntar notes del que passa en aquest primer cercle.

El segon cercle trobem la víctima, les dues famílies i també amics o gent propera. Aquí és on les dues parts comencen a parlar, es demana respecta i que tinguin present que ho estan fent per posar fi a un conflicte/problemàtica.

L’últim i tercer cercle: les dues famílies o parts es reconcilien i expressen els seus sentiments un cop aclarida la situació. Tot aquest procés es basa en respecte i cures, tot i que en alguns moments s’apropa al arbitratge.

A més, Whanau Awhina és complementa amb la seva religió i resa, fet que té un paper molt important, per als maori els ajuda a restablir l’equilibri perdut.

Actualment la justícia restaurativa a nova Zelanda funciona i aquest sistema s’utilitza des d’àmbits del govern.

Adri León

# data[].attributes.body
A l’Egipte, el Cairo Regional Center of Commercial Arbitration compta amb un Reglament propi per regular la mediació, amb la confidencialitat i l’obligació de revelar qualsevol informació que pugui comprometre la independència o la imparcialitat del mediador. Cal assenyalar que ni el Centre de mediació ni el mediador, poden participar en un procés judicial relatiu a la mediació que hagin portat a terme.

Les normes de mediació de CRCICA es van publicar el març de 1990. Però a l’agost del 2001 les van modificar Mediation Rules i es va inaugurar el Centre de Mediació i ADR (Alternative Dispute Resolution) com a sucursal de CRCICA per administrar la mediació i altres ADR com:
La conciliació

L’experiència tècnica

Els mini-assaigs

La reclamació

Juntes de revisió.

Les actuals Normes de Mediació CRCICA han entrat en vigor des de l'1 de gener de 2013.Quan alguna persona vol iniciar un procés de mediació s’aplicaran aquestes normes.

Un cop han acceptat i han presentat les seves queixes per tal de realitzar la mediació, es posarà una data d’inici per començar amb tot el procés. Als efectes d’aquestes normes, són considerats com el mateix procés i aquestes regles s'apliquen independentment de quin termini sigui utilitzat per les parts.

Després de la sessió amb les parts, el mediador, pot arreglar les normes del centre segons quin sigui la naturalesa específica dels altres mecanismes d’ADR.

Qualsevol part que ho desitgi iniciarà les actuacions de mediació presentant una sol·licitud per escrit al directori Centre. Quan no hi hagi un acord previ per fer de mediador, i que vol iniciar-se les accions de mediació és poden presentar un escrit sol·liciteu amb el Centre la invitació a qualsevol altre part a acordar participar en una mediació procés.

Si el centre no rep cap resposta per l’altre part o rebutja la invitació a la mediació, en un termini de 15 dies des de la data de la rebuda de la sol·licitud, el centre n’informarà del cas.

El procés de mediació comença quan l’altra part accepta per escrit la sol·licitud de mediació o la invitació de mediar dins del període indicat. Les parts assisteixen a la mediació presencialment. Cada partit pot estar representat per una o més persones escollit per ella. Ha de constar els noms d’aquestes persones al comunicat del Centre.

Les parts podran designar conjuntament a mediador o un mecanisme per nomenar el mediador.

Si les parts no es posen d’acord en un mediador o si no el centre ha de designar un mediador del centre d'entre els membres que figuren en el document de mediadors acreditats.

Si un mediador renuncia, està incapacitat o en cas contrari, no podrà realitzar les funcions de mediador i haurà de venir un nou mediador d'acord amb aquestes bases.

El centre ha de proporcionar tots els possibles mediadors en el termini de 7 dies després d’haver estat notificada la seva retirada, amb una declaració d’imparcialitat i signada. Desprès de 7 dies hauran de citar més mediadors per tal de cobrir-lo i continuar amb el procés.

El mediador informarà del procés de mediació. Conduirà la mediació amb igualtat d'oportunitats per les parts, de la manera que ell/ella cregui que és millor, tenint en compte les circumstàncies del cas, intentant donar suport per arribar a un acord, però sense imposar-ne un. Haurà de realitzar reunions conjuntes o separades amb les parts o representants, on els pot demanar documents.

Les parts si volen, poden demanar recomanacions el mediador per la resolució del conflicte, sense obligació d'acceptació.

La mediació finalitzarà quan:

Una de les parts es retira.

El mediador determina quan no es pot establir una liquidació amistosa.

Un acord per escrit finalitzat.

Es podrà allargar la mediació per tal que les parts puguin obtenir més informació per poder pensar propostes per trobar un acord, o per altres raons que el mediador consideri oportunes per continuar.

No es podrà fer cap acord, sinó està escrit i signat per les parts.

Tot document o persona dintre el procés de mediació, no es pot utilitzar com a proves en un tribunal de dret o qualsevol forma formal, excepte que la llei digui el contrari.

Si una de les parts revela informació el mediador, a aquest no podrà dir-ho sense el consentiment de la mateixa part, en cas contrari que ho digui la llei.

Les parts hauran de ser totalment responsables, complint tota norma imposada en el procés de mediació, ja sigui també tot el personal dintre el procés. Aquests segons implicats no podran actuar com a testimoni en qualsevol altre procés.

COSTOS:

Viatges i altres despeses pel mediador.

Qualsevol comissió i despeses, aniran per parts iguals.

Segons el centre tindrà uns costos o uns altres.

No seran inferiors a 500 dòlars i no passarà de 3000 dòlars. En excepcions, es pot desviar d'aquests preus.

Un cop es comença es pegarà una part com a avançament del tràmit.

Si el pagament no és realitzat, es pot suspendre la mediació.

No es pot derivar a una altra font en relació amb el conflicte, si la mediació no està finalitzada.

MÒNICA AIGUABELLA I MARINA GÒMEZ

# data[].attributes.body
Nord-Est de l'Índia
La filosofia i la metodologia del grup dels “Mediadors de Déu”, guiat per ell, estan plens de l’Evangeli: es comença per reconèixer que “tots som imperfectes i tots ens podem equivocar”. S’aprèn a “veure i reconèixer lo bell i bo que roman en l’altre”. Es desenvolupes “els horitzons i les potencialitats obertes d’un esperit de comunicació, col·laboració, unitat”, amb respecte als resultats dels que pasturen en “l’hortus conclusus del propi egoisme”.
“escoltar a l’altre, per construir gradualment la proximitat i l’empatia entre els diferents interlocutors”.

# data[].attributes.body
L’anomenen l’equip de “Mediadors de Déu”. Quan explota una baralla, per raons polítiques, econòmiques, socials o religioses, o si la tensió entre els grups es transforma en conflicte obert, l’equip interconfessional de pau es posa en moviment. Moltes vegades ha aconseguit èxits inesperats, no per particulars habilitats diplomàtiques, sinó gràcies a un enfocament autènticament evangèlic.
La filosofia i la metodologia del grup dels “Mediadors de Déu”, guiat per ell, estan plens de l’Evangeli: es comença per reconèixer que “tots som imperfectes i tots ens podem equivocar”. S’aprèn a “veure i reconèixer lo bell i bo que roman en l’altre”. Es desenvolupes “els horitzons i les potencialitats obertes d’un esperit de comunicació, col·laboració, unitat”, amb respecte als resultats dels que pasturen en “l’hortus conclusus del propi egoisme”.
“Escoltar a l’altre, per construir gradualment la proximitat i l’empatia entre els diferents interlocutors”.

Inés Segura Sitges