# data[].attributes.headline
En redegørelse for hvorfor det er relevant at arbejde med det valgte workshop tema i forhold til den valgte målgruppe (med henvisninger til artikler/ forskningsprojekter der udsiger noget om hvad temaet er godt for ift målgruppen)

# data[].attributes.subject
En redegørelse for hvorfor det er relevant at arbejde med det valgte workshop tema i forhold til den valgte målgruppe (med henvisninger til artikler/ forskningsprojekter der udsiger noget om hvad temaet er godt for ift målgruppen)

# data[].attributes.body
Det er relevant at arbejde med idræt og bevægelse indenfor skole - og fritidsområdet, da der i dag er nogle indholdstemaer som kommunerne skal udtale sig om, og et af de SFO-indholdstemaer er SFO’ernes pædagogiske indsats. Dette vedrører krop, bevægelse og sundhed. Det har vist sig gennem undersøgelser, at bevægelse i dagligdagen kan være med til at øge børnenes indlæringsevne, og styrke det sociale sammenhold. Det forebygger også livsstilssygdomme, god trivsel og bevare funktionsevnen. “En af de største effekter der kommer af bevægelse og kropskendskab, er at barnets selvtillid og sociale kompetencer udvikles og barnet får dermed mere overskud til at lære (Krop og bevægelse, 2016)”.

Derudover står der også i Folkeskoleloven (lovbekendtgørelse nr. 998), der sikrer, at den enkelte elev modtager undervisning i bl.a. idræt og sundhed (Forebyggelsespakke, fysisk aktivitet, 2013).

“Procenttal inde fra sundhedsstyrelsen siger også, at børn der er fysisk aktive mindre end én time dagligt, har en markant højere forekomst af motoriske vanskeligheder (ca. 22 procent) end børn, der er aktive mere end én time dagligt (ca. syv procent)” (Forebyggelsespakke, fysisk aktivitet, 2013). “Fysisk aktivitet, ud over det anbefalede, vil medføre yderligere sundhedsmæssige fordele” (Forebyggelsespakke, fysisk aktivitet, 2013).

# data[].attributes.body
Vi konfronteres hele tiden med ny viden. Viden som vi ikke selv har skabt men som skabes af andre f.eks eksperter eller forskere. der skabes viden med forskellige slags formål, under forskellige betingelser og inden for forskellige sammenhænge. man kan skelne mellem følgende videns og forsknings former, grundforskning (fri forskning), anvendt og strategisk forskning, udviklingsprojekter og aktionsforskning. Pædagoger konfronteres med viden fra alle disse videns og forsknings typer. (Gravesen D. T. 2015)

# data[].attributes.body
1)Bevægelse kan være med til at styrke børns og unges læring og motivation (2015) Lokaliseret 01/06/16

http://www.uvm.dk/Aktuelt/~/UVM-DK/Content/News/Udd/Folke/2015/Jan/150116-Bevaegelse-kan-vaere-med-til-at-styrke-boerns-og-unges-laering-og-motivation

2)Børn - bevægelse - sundhed (2016) Lokaliseret 01/06/16 http://www.skoven-i-skolen.dk/content/børn-bevægelse-sundhed

3)Forebyggelsespakke, fysisk aktivitet (2013) Lokaliseret 01/06/16

http://sundhedsstyrelsen.dk/~/media/5027577DF8C14ED794F5B2E64A6CD562.ashx

4)Fysisk aktivitet og motion i folkeskolen (2016) Lokaliseret 01/06/16

https://uvm.dk/Service/Publikationer/Publikationer/Folkeskolen/2010/Fysisk-aktivitet-og-motion-i-folkeskolen/5-Idraet-og-SFO

5)Hagemann, S. (2011). Krop og bevægelse: Dødbold hver eneste dag. Børn og unge (04) Lokaliseret 01/06/16 på http://www.boernogunge.dk/internet/boernogunge.nsf/0/D66BD33C287DEB93C125783F003AFFC3?opendocument

6)krop og bevægelse (2016) Lokaliseret 31/05/16 http://dcum.dk/boernemiljoe/krop-og-bevaegelse

7)Mølholm, M. (2016, 4. april) Bevægelse i folkeskolen starter oppefra. Berlingske. Lokaliseret 31/05/16 på https://biblioteket.ucsj.dk/da/ting/infomedia/36901330

8)Pædagogiske læreplaner (2013) Lokaliseret 01/06/16 http://www.bupl.dk/paedagogik/laering/paedagogiske_laereplaner?opendocument

9)Skolebørn (7-12 år) (2016) Lokaliseret 01/06/16 http://www.webdoktorportal.dk/boern-unge/boerns-normale-udvikling/skoleboern-7-12-aar/

10)Taktil rygmassage (2016) Lokaliseret 31/05/16 http://dcum.dk/sammen-mod-mobning/taktil-rygmassage

# data[].attributes.body
http://sundhedsstyrelsen.dk/~/media/5027577DF8C14ED794F5B2E64A6CD562.ashx
- Denne artikel er fra sundhedsstyrelsen, hvor der bliver forklaret hvorfor det er godt og sundt at være fysisk aktiv. De kommer ind på nogle paragraffer og statistikker omkring hvorfor børn/unge skal være fysisk aktive, og hvad der kan ske hvis de ikke bliver stimuleret nok i hverdagen. Dette er vigtigt i vores vidensbank fordi at vi har brug for meget viden i form af paragraffer og statistikker til at bygge vores meninger op omkring.

http://www.uvm.dk/Aktuelt/~/UVM-DK/Content/News/Udd/Folke/2015/Jan/150116-Bevaegelse-kan-vaere-med-til-at-styrke-boerns-og-unges-laering-og-motivation - “Bevægelse kan være med til at styrke børns og unges læring og motivation”

- Denne artikel handler om nogle forskere som blandt andet har undersøgt betydningen af bevægelse og fysisk aktivitet for børn og unges motivation, sociale relationer, kognitive evner og deres læring gennem fysisk aktivitet. Det er vigtigt for os fordi at vi kan bruge det til vores beskrivelse af målgruppen.

http://www.bupl.dk/paedagogik/laering/paedagogiske_laereplaner?opendocument

- Denne artikel handler om pædagogiske læreplaner som vi kan bruge til at lave spændende aktivitet ud fra de forskellige punkter. De ser konstruktivt kritisk på læreplanerne som ifølge lov fra 2004 skal indeholde 6 punkter:

1. Alsidig personlig udvikling

2. Sociale kompetencer

3. Sproglig udvikling

4. Krop og bevægelse

5. Naturen og naturfænomener

6. Kulturelle udtryksformer og værdier

https://biblioteket.ucsj.dk/da/ting/infomedia/36901330 - “Bevægelse i skolen starter oppe fra”

- Denne artikel viser hvad der f.eks. sker på skoler der tager krop og bevægelses temaet til sig med det samme. Eleverne mener ikke de har oplevet det som bliver lagt op til i den nye reform. Og det er vigtigt for at vi også kan få noget kritik ind over vores beskrivelse af målgruppen og dens forudsætninger for temaet idræt og bevægelse.

“I et studie fra Syddansk Universitet havde elever i 1. klasse med 15 minutters fysisk aktivitet for hver 45 minutters matematik en fremgang i test, der var 35 procent større end de ikke-aktive elever.”

http://www.boernogunge.dk/internet/boernogunge.nsf/0/D66BD33C287DEB93C125783F003AFFC3?opendocument - “Dødbold hver eneste dag”.

- Artiklen er vigtig i vores sammenhæng fordi at de skriver om at faste rutiner er sagen, hvis man skal have større børn til at bevæge sig. F. eks som der står i artiklen at i Læborg SFO spiller de dødbold hver eneste dag, og det har rykket hele SFO`en til at have et meget større fokus på bevægelse og pædagogik i en sammenhæng. Så derfor mener vi at den er god i forhold til vores målgruppe og dermed kan bruges i vores vidensbank fordi at de beviser at bevægelse gør en forskel både for børnene, men også for pædagogerne.

http://www.webdoktorportal.dk/boern-unge/boerns-normale-udvikling/skoleboern-7-12-aar/

- Artiklen har fokus på skolebørn i alderen 7-12 år og der bliver der i beskrevet deres udvikling i forhold til kroppen, følelser, tænkning, sproget, det sociale, kreative og værdier. Det er meget vigtigt for at få et indblik i hvordan at børnenes udvikling foregår igennem SFO tiden. Og det er vigtig for vores vidensbank fordi at  kan vi bruge til at skrive en introduktion til målgruppen.

http://dcum.dk/boernemiljoe/krop-og-bevaegelse
- De fleste børn elsker at bevæge sig, de kan ikke lade være fx løber, klatre og danser de. Bevægelse for børn resultere også i at børnene bliver fortrolige med deres kroppe, og udvikler lyst til at lege og bevæge sig yderligere.
- Denne artikel er fra Dansk Center For Undervisningsmiljø. I denne artikel står der hvilken betydning bevægelse og kroppen har for barnet og deres udvikling. Derudover er der nogle praktiske mål til hvordan man (pædagogen) skal forholde sig til nye aktiviteter.

https://uvm.dk/Service/Publikationer/Publikationer/Folkeskolen/2010/Fysisk-aktivitet-og-motion-i-folkeskolen/5-Idraet-og-SFO
- Artikel fra Undervisningsministeriet:
Det er fra skoleåret 2009-2010 obligatorisk for kommunerne at fastsætte mål- indholdsbeskrivelser for kommunens SFO'er, der skal indeholde retningslinjer for SFO'ernes bidrag til den sammenhængende børnepolitik, som kommunalbestyrelsen er forpligtet til at vedtage for deres kommuner. Der er nogle indholdstemaer som kommunerne skal udtale sig om og et af de SFO-indholdstemaer er SFO’ernes pædagogiske indsats, der vedrører krop, bevægelse og sundhed.

http://dcum.dk/sammen-mod-mobning/taktil-rygmassage
- Denne artikel er fra Dansk Center For Undervisningsmiljø, beskrevet med  input fra Jørn Jørgensen, skoleinspektør på Lyshøjskolen i Kolding. Denne omhandler taktil rygmassage. Taktil rygmassage er primært en mobningsforebyggende metode, men kan også anvendes i forbindelse med en genoprettende indsats. Her arbejdes ud fra devisen: ”Den, man rører ved, mobber man ikke”. Artiklen byder på facts om taktil rygmassage og formålet med dette er beskrevet, og metodebeskrivelsen af taktil massage. Afslutningsvis findes en afsluttende vurdering, af skolelederen.
- Denne artikel var spændende for os, fordi vi har valgt en aktivitet hvor vi har indtænkt taktil berøring, dog ikke taktil massage. Vi vil også gerne forsøge at forebygge mobning med denne. Formålene med taktil berøring kan vi godt bruge i vores aktivitet, dog ikke i helt samme omfang.

# data[].attributes.body
Vores målgruppe er skole - og fritids børn. Størstedelen af denne målgruppe har allerede gennemgået en kæmpe udvikling. De næste års udvikling er i høj grad centreret omkring skolen og kammeratskabsgruppen.

Motorisk og sanseligt er barnet nu udrustet til at færdes i verden for en stor del på egen hånd. De grovmotoriske evner såsom at hoppe, løbe, kaste osv. Er veludviklede især hos drenge, og de finmotoriske evner såsom at skrive og tegne er især pigerne blevet gode til. I takt med dette er også barnets sansemæssige evner blevet bedre, og det har en større forståelse for begreber som vægt, højde og rumfang. Samtidig er skole-barnet langt mere kønsbevidst, og kønsopdelt leg er nu mere reglen end undtagelsen.

Der sker ikke nogen stor følelsesmæssig udvikling i skolealderen. Dermed ikke sagt, at skolebarnet ikke oplever følelses-mæssige op og nedture, der er bare ikke tale om de storme, der følger med det lille barns selvstændighedsalder og pubertets-barnets frigørelses proces. Til gengæld lærer skolebarnet, at følelser er noget, man kan skjule eller tilbageholde, men også at andres følelser er noget, man skal tage hensyn til - med andre ord, skolebarnet bliver et mere socialt og moralsk ansvarligt menneske.
Skolealderen er også den periode hvor man siger at barnets moral og evne til empati udvikles. Skolebarnet bliver i mindre og mindre grad overvåget og styret af en voksen, i stedet overtager barnet selv denne styring og regulering. Skolebarnet begynder selv at udvikle sin egen forståelse for, hvad der er rigtigt og hvad der er forkert, hvad det må og ikke må. Ligeledes som noget nyt, bliver det i stand til at forstå, og tage hensyn til, hensigten i andres handlinger og adfærd.

Skolebarnets selvopfattelse udvikler sig også. Barnet bliver således i stand til at beskrive sig selv mere nuanceret og med flere faktorer spillede ind. Dette er imidlertid også med til at gøre barnet mere følsom overfor kritik og ros, og hvis barnets selvværd ikke har et sundt fundament, vil barnet således blive afhængig af omgivelsernes opfattelse og vurdering på en uhensigtsmæssig måde.

Skolebarnets tænkning bliver mere abstrakt og styret af logik. Barnet er nu i stand til at se tingene fra flere sider og kan dermed forholde sig mere objektivt og realistisk til verden. Dette hænger bl.a. også sammen med en øget hukommelseskapacitet, som igen er med til at øge barnets evne til at indlære. Barnet bliver desuden bedre til at adskille fantasi og virkelighed, men fantasien vil fortsat spille en stor rolle for barnet, som nu anvender den på et mere abstrakt og fabulerende plan.

Skolestarten får en stor indflydelse på barnets sprogudvikling. Skolebarnet begynder her at blive bevidst om sproget på en ny og mere nuanceret måde. Det begynder at forstå og opfatte sproget som et redskab, der kan bruge til at kommunikere og argumentere med.

Det er også i denne periode, at skolebarnet begynder at forstå og selv anvende ironiske vendinger, samt udvikle en interesse og evne til at fortælle historier.

En af de store udviklingsmæssige områder for skolebarnet er forholdet til kammeraterne. Således estimerer man, at seks til syv årige børn bruger cirka 40 procent af deres tid sammen med jævnaldrende. Barnets forhold til voksne kommer til at fylde mindre, og venskab bliver en vigtig social arena for barnet. I samværet med andre børn, udvikler barnet vigtige sociale færdigheder, såsom evnen til at kommunikere, argumentere og samarbejde (Skolebørn, 7-12 år, 2016).

# data[].attributes.body
Sammenhæng:
I følge Folkeskoleloven er der blevet mere og mere fokus på at børn i skoler og andre institutioner skal være mere i bevægelse/være fysisk aktive. I en artikel siger Bente Klarlund at undervisning og fysisk aktivitet er skarpt adskilte (Børn - bevægelse - sundhed, 2016). Men det er faktisk ikke lige meget om børn bevæger sig eller ej. Aktive børn er mere glade, har større selvtillid og er bedre til at håndtere stress – og de lærer bedre (Børn - bevægelse - sundhed, 2016). Derfor vil vi gerne forsøge, med vores aktivitet, at få børnene i SFO’en til at bevæge sig, så børnene opnår disse virkninger.
Vi forsøger med en selvopfundet leg, så vi håber på at børnene har det sjovt, samtidig med at de er i bevægelse. Sådan så bevægelse ikke bliver en sur pligt. Hvis man er meget inaktiv som barn, slæber man den dårlige kondition med ind i voksenlivet. Det indebærer øget risiko for en række sygdomme senere i livet (Børn - bevægelse - sundhed, 2016). Dette er også en af grundene til at vi har valgt at sætte fokus på bevægelse.
Der er rigtig mange fortaler for at bevægelse er en god ide for børnene i SFO’en, en anden artikel vi har arbejdet med siger blandt andet at:

"Børn, der er fysisk aktive, bliver fortrolige med deres krop, og udvikler lyst til at lege, bruge kroppen og bevæge sig." (Børn - bevægelse - sundhed, 2016)

Og at:

"Ved bevægelse og fysisk aktivitet lærer barnet noget faktuelt om kroppens funktion, styrke, bevægelsesudtryk mv.” (Krop og bevægelse, 2016)

Derudover vil vi gerne sætte fokus på at børn i SFO trives og har det godt socialt, endvidere vil vi forsøge at modvirke mobning. Dette vil gøre ved at arbejde udfra devisen: “den, man rører ved, mobber man ikke” (Taktil rygmassage, 2016). I en artikel står der nemlig at:

"Man mobber ikke en person, man har haft positive oplevelser sammen med." (Taktil rygmassage, 2016)

Dermed vil vi forsøge at give børnene nogle gode oplever sammen, via vores aktivitet, som også indebærer god bevægelse. Vores aktivitet handler også om at børnene benytter deres taktilsans. Taktilsansen i legen stimuleres når fire børn, skal rører ved ét barn på samme tid. Her mærker alle fem børn til sansen på samme tid, og dette skulle gerne ske flere gange under aktiviteten.

Mål:
Vores mål er at lave en aktivitet til vores målgruppe, skole - og fritids børn, hvor der er fokus på bevægelse og ikke mindst på at børnene får nogle gode kammeratskaber.
Dermed vil vi forsøge at forebygge en række livsstilssygdomme, og ikke mindst mobning, ud fra devisen: “den, man rører ved, mobber man ikke”.

Tiltag/gennemføre:
Vores tiltag er en selvopfundet leg, vi kalder: Hospitals-stikbold

Hospitals-stikbold er et boldspil, hvor bolden kan benyttes af alle. Den der får fat i bolden først må skyde, på dem de vil. Her ville det være logisk og skyde den der er tættest på. Når man bliver ramt af bolden, er personen smittet, og skal lægge sig ned på ryggen. Den smittede kan reddes ved at fire personer tager den smittede i arme og ben, og bærer personen hen til et område (som vi vælger) hvor de kan blive raske igen. Imens den smittede reddes, kan de fire personer ikke smittes (skydes).

Legen kan leges i en hal eller udenfor, der skal være et stort område/areal, hvor rammerne er tydelige.

Tegn/dokumentation:
Vi håber at målgruppen synes aktiviteten er sjov, og at de er villige til at prøve den af.
Vi håber at alle vil deltage, derved får så mange som muligt noget ud af legen, og får bevæget kroppen.
Vi håber på at børnene ville kunne få skabt nogle nye relationer, og får nogle nye gode oplevelser.

En fra gruppen vil videofilme aktiviteten.

Evaluering:
Vi vil observere aktiviteten fra start til slut.
- En filmer (Belinda).
- En eller flere vil være deltagende observerende (Sabrina, Jesper og Sebastian).
- En vil observere sammenholdet i aktiviteten (Nikolaj).
- En vil observere bevægelsen i aktiviteten (Nanna).
- En vil observere de gode og de mindre gode ting ved aktiviteten (Simon).

Kort tid efter aktiviteten vil vi fremlægge hvilke observationer vi har gjort os, hver især. Dette er en del evaluering, da vi ikke kan lave en samlet evaluering, før vi alle kender til de forskellige observationer.

# data[].attributes.body
Vores workshop tema er idræt og bevægelse. Dette har vi valgt på baggrund af at idræt og bevægelse kan bruges på mange forskellige måder ude i institutionerne. bevægelse er noget der både kan foregå ude og inde, det er samtidig ikke nødvendigt at gøre brug af en masse redskaber, man kan blot anvende kroppen som redskab.Idræt og bevægelse er ikke noget man skal bruge de helt store ressourcer til ude i institutionerne. Vi synes emnet er spændende fordi at vi gerne vil være forbilleder for den sunde livsstil og derved bruge idræt og bevægelse til at vejlede børnene, til forskellige former for aktiviteter. gennem bevægelse kan vi som pædagoger være med til at give barnet erfaringer med kroppens brug. Den fysiske aktivitet giver børnene fortrolighed med deres krop som derved giver dem lyst til at bevæge sig og de vil opleve at få en fornyet livslyst. En af de største effekter der kommer af bevægelse og kropskendskab udvikles barnets selvtillid og sociale kompetencer og barnet får dermed mere overskud til at lære. (Krop og bevægelse, 2016)