# data[].attributes.body
Ķīmiskās reakcijas rezultātā no izejvielām rodas jaunas vielas- reakcijas produkti.

# data[].attributes.body
Nafta ir degošs eļļains šķidrums tumšā krāsā, derīgais izraktenis, kas sastāv no ogļūdeņražiem un citiem piemaisījumiem. Viens no svarīgākajiem enerģijas resursiem. Neapstrādātu naftu sauc par jēlnaftu.

# data[].attributes.body
Visu metālu iegūšanas paņēmienu pamatā ir reducēšanas process. Tas ir process, kad reakcijā ķīmiskiem savienojumiem tiek atņemts skābeklis. Vielas, kas atņem skābekli, sauc par reducētājiem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Making Iron In The Woods - Bloomery Furnace

# data[].attributes.body
Ikvieno no mums var nosaukt vairākus stikla izstradājumus - logu stikls,stikla trauki, labaratorijas trauki,dažādi optiskie stikli mikroskopiem un teleskopiem,stikliņi,kas līdzinās dārgakmeņiem,rūdīti un līmēti šķembas neradoši stikli automašīnām , kristāliska izstrādājumi,krāsaini stikli vitrāžām un prožektoriem.

# data[].attributes.body
Stikla fizikālās un ķīmiskās īpašības galvenokārt ir atkarīgas tā ķīmiskā sastāva. Viena no visizplatītākajām stikla īpašībām ir caurspīdīgums, piemēram, logu stikls laiž cauri vairāk par 85% no redzamās gaismas. Stikls ir arī ļoti trausls materiāls. Pie lielākas mehāniskās slozdes, īpaši pie triecieniem, tas viegli plīst asās šķembās. Toties stikls ir ļoti grūti saspiežams. Stikla blīvums var būt no 2200 līdz pat  8000 kg/m³ . Pēc Mosa skalas tā cietība ir no 4,5 līdz 7,5.

# data[].attributes.body
Dabā sastopamais minerāls kaļķakmens satur kalcija karbonātu, bet reakcijas rezultātā iegūtais kalcija oksīds dabā brīvā veidā nav sastopams, tātad tas ir mākslīgi iegūts jeb rūpnieciski ražots produkts. Kalcija oksīdu turpmāk izmanto būvmateriālu ražošanai.

# data[].attributes.body
Naftu plaši izmanto daudzās tautsaimniecības nozarēs, bet galvenokārt par kurināmo iekšdedzes dzinejiem (gan tieši, gan sadalot frakcijās pēc viršanas temperatūras) un par izejvielu ķīmiskajā rūpniecībā daudzu dažādu ķīmisku produktu ražošanai. Nafta ir viena no galvenajām enerģijas izejvielām. Tā ir pirmajā vietā pasaules energobilancē. kas no naftas iegūst dažādus naftas produktus (degvielu, eļļas,parafīnus,mazutu un citus). Naftas pārstrādes rūpniecības produktus izmanto dažādās tautas saimniecības nozarēs.

# data[].attributes.headline
Naftas piesārņojuma savākšana no ūdens virsmas

# data[].attributes.subject
Naftas piesārņojuma savākšana no ūdens virsmas

# data[].attributes.body
Naftas un tās pārstrādes produktu noplūde var radīt nopietnu piesārņojumu ūdeņos, kas var apdraudēt ūdens organismu un putnu dzīvību, kā arī radīt draudus iedzīvotāju veselības stāvoklim.  Naftas noplūdes seku likvidēšanai no ūdens varētu būt nepieciešami divi līdz trīs mēneši.

# data[].attributes.body
Frakcionētā destilācija (naftas pārtvaice) pamatojas uz ogļūdeņražu viršanas temperatūru atšķirībām.

Krekings. Pamatojas uz ogļūdeņražu sašķelšanas reakcijām. C16H34 → C8H18 + C8H16

# data[].attributes.body
Destilācija Ir maisījumu sadalīšanas metode, kuras pamatā ir vielu atšķirīgās viršanas temperatūras.

# data[].attributes.body
Naftas iegulas atrodas dziļi zemē un to iegūst, veicot urbumus Zemes virskārtā. Ir arī fiksēti gadījumi, kad nafta pati pa plaisām Zemes garozā izlaužas līdz tās virskārtai. Tāpēc nafta bija pazīstama jau senatnē.

# data[].attributes.body
Ja ogļskābo gāzi, kas rodas ražošanas procesā, nesavāc, tad to uzskata par blakusproduktu. Ja ogļskābo gāzi savāc turpmākai izmantošanai, tad tā arī ir ražošanas procesa produkts.

# data[].attributes.body
Meksikas līcī eksplodēja naftas ieguves platforma. Izplūdusī nafta nodarīja milzīgu postu videi. Tomēr šī  avārija ir stimulējusi jaunus pētījumus, lai nākamreiz glābēju rīcībā būtu vairāk mūsdienīgu līdzekļu naftas savākšana.

# data[].attributes.body
Stikla ražošanu parasti sāk ar viendabīga maisījuma  sajaukšanu.  To veido kvarca smiltis, soda, krīts un citas vielas. Pēc tam maisījums tiek nogādāts kausēšanas krāsnīs.   Pēc izkausēšanas maisījums tiek apstrādāts pēc vajadzības — vai nu liets speciālās veidnēs, vai arī notiek stikla pūšana. Visbeidzot pēc nepieciešamības stikls tiek apstrādāts: rudīts, slīpēts, pulē un tā tālāk.

# data[].attributes.body
Lai iegūtu produktus, nepieciešamas izejvielas. Latvijas dabas bagātības- smiltis, kaļķakmens, dolomīts, ģipšakmens un dažāda sastāva māli- pieder pie neorganiskajām vielām.

# data[].attributes.body
Silikātstikls -   ir izplatītākais stikla veids. Tas satur daudz silīcija dioksīda (SiO₂) un to plaši izmanto logiem, traukiem un greznumlietām.

Dabiskais stikls-  Stikls ir atrodams arī dabā. Obsidiāns un pumeks ir vulkāniskas izcelsmes stikli, savukārt metorītu triecienu rezultātā veidojas tektīti. Vēl dabā stikls var veidoties negaisa laikā, kad zibens šautra trāpa smiltīs. Smiltis izkūst un tad, strauji atdziestot, veido fulgurītu.
Organiskais stils -  Organisko stiklu veido polimēri , piemēram, poliakritāli un polikarbonāti.Tam ir augstāka mehāniskā izturība nekā citiem stikliem, tāpēc to plaši izmanto sadzīvē un rūpniecībā, piemēram,utomašīnu ražošanā.

# data[].attributes.body
Izejvielas ir dabiskas un mākslīgas (rūpnieciskas) izcelsmes vielas, no kurām pārstrādes rezultātā iegūst cilvēku vajadzībām noderīgas vielas un materiālus, tātad - produktus.

# data[].attributes.body
Na₂O∙CaO∙6SiO2
nātrija oksīds ar kalcija oksīdu un ar sešām molekulām silīcija (IV) oksīda.

# data[].attributes.body
Tumšs viskozs šķidrums.

Naftas blīvums ir nedaudz mazāks par ūdens blīvumu.

Nafta slikti šķīst ūdenī.

# data[].attributes.headline
Dabā sastopamie minerāli ir ķīmiskie savienojumi, kas ķīmisku un fizikālu procesu rezultātā ir radušies Zemes garozā.Minerāliem  ir noteikts ķīmiskais sastāvs un piemīt noteiktas fizikālās un ķīmiskās īpašības.

# data[].attributes.subject
Dabā sastopamie minerāli ir ķīmiskie savienojumi, kas ķīmisku un fizikālu procesu rezultātā ir radušies Zemes garozā.Minerāliem  ir noteikts ķīmiskais sastāvs un piemīt noteiktas fizikālās un ķīmiskās īpašības.

# data[].attributes.body
Vēstures avoti liecina,ka dzelzs darbarīkus cilvēki lieto kopš 4.gadu tukstoša p.m.ē.Materiālu darbarīkiem cilvēki ieguvuši no meteorītu atlūzām,ko atraduši uz zemes,jo dabā dzelzs tīrradņi ir satopami ļoti reti.
vēlak cilvēki iemācījas dzelzi iegūt no dzelzs rūdas.Zemes garozā satopamas dažādas dzelzs rūdas,kuras izmanto dzelzs iegušanā.

# data[].attributes.body
Nafta uzkrājas galvenokārt nogulumiežu tukšumos, veidojot iegulas, no kurām rodas naftas atradnes. Lielākā daļa atradņu atrodas iežu antiklinālās krokās platformu ieliecēs, ieliektās platformu malās, reģenerēto kalnu ieplakās, alpīno kalnu malās un ieplakās.

# data[].attributes.body
Degvielu.

Parfimērijas izstrādājumus.

Sintētiskās šķiedras, sintētisko kaučuku, plastmasas.

Ārstnieciskās vielas.

Šķīdinātājus.

# data[].attributes.body
Nafta veidojas un uzkrājas Zemes garozā. Lielākā daļa zinātnieku atzīst, ka tā radusies no augu un dzīvnieku atliekām, kas uzkrājušās jūras baseinu nogulās un pēc tam pārveidojušās litoģenēzes procesos zemes dzīlēs 1,2-6 km dziļumā. Par to liecina hemofosiliju atklāšana naftā, kā arī oglekļa stabilo izotopu sadalījums naftā, iežu organiskajās vielās un organismos. Tomēr eksperimentāli pierādīta arī neorganiskā naftas izcelšanās hipotēze, pēc kuras nafta rodas dažādās reakcijās Zemes mantijā.

# data[].attributes.body
Par nopietnu stikla izstrādājumu ražošanas sākumu Latvijā var uzskatīt Līvānu stikla rūpnīcas izveidi, tā tika nodibināta 1897. gadā Līvānos. 1903. gadā tajā ieguldīja lielas investīcijas, un tā sekmīgi strādāja līdz Otrajam pasaules karam, kad ēkas cieta karadarbībā. Pēc kara rūpnīca tika atjaunota, un tā galvenokārt PSRS tirgum ražoja dažādus stikla izstrādājumus - servīzes, vāzes, pudeles. Pagājušā gadsimta 70. gados tirgus strauji paplašinājās un Līvānu stikls kļuva pazīstams arī Anglijā, Francijā un Saūda Arābijā. 2008.gada jūnijā tika pieteikta uzņēmuma maksātnespēja. Vieglu roku visas ražošanas iekārtas tika demontētas un pārvestas uz citām valstīm.

# data[].attributes.attachment_link.title
Līvānos atdzimst stikla pūšanas tradīcijas

# data[].attributes.body
Ar tumšu krāsu atzīmētas lielākās naftas eksportētājvalstis, gaišā krāsā atzīmētas valstis, kuras naftu importē.

# data[].attributes.body
Nafta ir radusies no augu un dzīvnieku atliekām daudzu miljonu gadu laikā.

# data[].attributes.headline
Granīts ir kristālisks iezis, kas sastāv no laukšpatiem (40% – 50%), kvarca (25% – 30%), krāsainiem minerāliem - vizlas (līdz 15%).

# data[].attributes.subject
Granīts ir kristālisks iezis, kas sastāv no laukšpatiem (40% – 50%), kvarca (25% – 30%), krāsainiem minerāliem - vizlas (līdz 15%).

# data[].attributes.headline
Ģipšakmens ir viens no vērtīgākajiem Latvijas zemes dzīļu resursiem, jo Eiropā tā izplatība ir ierobežota. Latvijā ģipšakmens izplatīts galvenokārt Rīgas un Bauskas apkārtnē.

# data[].attributes.subject
Ģipšakmens ir viens no vērtīgākajiem Latvijas zemes dzīļu resursiem, jo Eiropā tā izplatība ir ierobežota. Latvijā ģipšakmens izplatīts galvenokārt Rīgas un Bauskas apkārtnē.

# data[].attributes.body
Lielākie naftas krājumi ir Tuvajos Austrumos, Vidusamerikā un Dienvidamerikā, Austrumeiropā.

Latvijā naftas iegulas atklāja 1959. gadā Kuldīgas rajonā.

Ir atklātas arī naftas iegulas Liepājas rajonā un Baltijas jūrā.

# data[].attributes.body
Rūpniecībā dzelzi iegūst īpašās krāsnīs, tā sauktajās domnās. Donma ir šahveida celtne.

# data[].attributes.headline
Kā noteikt,ka minerāls vai iezis satur kalcija karbonātu?Ieži, kas satur karbonātus,reaģē ar sālsskābi,un reakcijas rezultātā izdalās ogļskābā gāze.

# data[].attributes.subject
Kā noteikt,ka minerāls vai iezis satur kalcija karbonātu?Ieži, kas satur karbonātus,reaģē ar sālsskābi,un reakcijas rezultātā izdalās ogļskābā gāze.

# data[].attributes.body
Latvijas sauszemes atradnēs varētu būt ap 100 miljonus barelu naftas, bet Latvijas jūras teritorijā - aptuveni 360 miljoni barelu (ir veikti tikai vispārēji ģeoloģiski pētījumi bez padziļinātas atradņu izpētes). Pēc citiem datiem, kopā Latvijā varētu būt ap 250 miljonu barelu naftas.Latvijā ir konstatēti atsevišķi ģeoloģiski pacēlumi, ko ģeologi sauc par naftas slazdiem. Šelfā ir ap 20 šādu naftas ieguves ziņā perspektīvu pacēlumu. Pirmo reizi Latvijā nafta atrasta 1963. gadā (Kūldīgas rajona Gudenieku pagastā). Tās krājumi ir ap 770 tūkstoši tonnu. Gudenieku nafta ir augstas kvalitātes — tā dēvētā parafīna tipa nafta, kam ir augsta kvalitāte, taču tā ir maz piemērota benzīna ražošanai. Šāda nafta, to pārstrādājot, ir derīga kosmētiskās produkcijas ražošanai. Pašlaik (15.05.2007) Gudenieku pagastā SIA "Alīna", kuras lielākais īpašnieks ir Pēteris Šmidrde, apsaimnieko 983 m dziļu urbumu.

# data[].attributes.headline
Kādas ķīmiskās rūpniecības izejvielas ir sastopamas Latvijā

# data[].attributes.subject
Kādas ķīmiskās rūpniecības izejvielas ir sastopamas Latvijā

# data[].attributes.body
Tehnoloģiskais process jāizveido tā, lai no izejvielām iegūtu pēc iespējas lielāku produktu daudzumu, patērētu pēc iespējas mazāk enerģijas resursu un pēc iespējas mazāk kaitīgu vielu nonāktu apkārtējā vidē.

# data[].attributes.body
Krāsainu stiklu iegūst izejvielu masai piejaucot dažādu metālu oksīdus:
Cr2O3 krāso stiklu zaļgandzeltenu,
CuO – zilgani zaļu,
NiO – brūnu līdz violetu,
CoO – zilu,
MnO2 – violetu,
SeO2 un CdS – dzeltenu.
Piejaucot stiklam nedaudz zelta vai vara putekļu, iegūst stiklu rubīnsarkanā krāsā. Sudraba daļiņas krāso stiklu dzeltenu.

# data[].attributes.body
Tehnoloģiskais process ir fizikālu un ķīmisku paņēmienu kopums vielu vai materiālu īpašību pārveidošanai.

# data[].attributes.body
Izejvielu maisījumu- sasmalcinātu dzelzsrūdu un koksu- iepilda pa domnas augšējo daļu. Maisījumam pievieno kušņus- vielas, kas sakūstot ar rūdas piemaisījumiem, rada viegli kūstošus sārņus ar labu plūstamību.

# data[].attributes.body
Ķīmijas tehnoloģiskos procesus var iedalīt pēc produktiem, kuru izveidei  tos īsteno. Piemēram, silikātu rūpniecība, metalurģija, organisko vielu sintēze.

# data[].attributes.body
Domnas apakšējā dalā tiek ievadīta un aizdedzināta deggāze. Lai kurināmais sadegtu strauji un domnas iekšienē sasniegtu vajadzīgo temperatūru, domnā pūš sakarsētu gaisu

# data[].attributes.body
Apakšējā dalā kokss jeb ogleklis sadeg, un rodas oglskābā gāze CO2 un siltums, kas, plūstot Pa domnas šahtu augšup, sakarsē izejvielas.

# data[].attributes.body
Škidro dzelzi no domnas izvada pa sānu malu atverēm veidnēm, Kur tas sastingst. Tā tiek iegūts dzelzs sakausējuma čuguns.