# data[].attributes.body
I ligevægt har reaktionen ligevægtskonstanten K c.

# data[].attributes.body
H2CO3 + H2O <> HCO3- + H3O+

# data[].attributes.body
Der findes homogene og heterogene ligevægte

# data[].attributes.body
temperaturen spiller en stor rolle i sammenhæng med dette emne.

# data[].attributes.body
CO2+H2O=H2CO3

# data[].attributes.body
reaktanter >< produkter

# data[].attributes.body
En ændring af et system i ligevægts volumen resulterer i en ændring af alle de aktuelle stofmængdekoncentrationer - det vil bringe de fleste systemer ud af ligevægt, da de har forskellige koefficienter

# data[].attributes.body
En dynamisk ligevægt er en normal kemisk ligevægt. Dynamisk betyder at reaktionen bevæger sig. Det modsatte af dynamisk er statisk og det betyder at reaktionen står stille = dette forekommer ikke i en kemisk ligevægt

# data[].attributes.body
jeg ved at der er forskellige ligevægtskonstanter, alt efter hvilken form stofferne har.

# data[].attributes.body
aA+bB-><-cC+dD

# data[].attributes.body
Daltons lov der siger at en gasblandings tryk er lig med summen af partrialtrykkene

# data[].attributes.body
temperaturen har en væsentlig indflydelse på ligevægtskonstanten

# data[].attributes.body
ligevægte

# data[].attributes.body
Henrys lov= Gassens partialtryk over dens opløsning er proportional med opløsningen af den i en væske

# data[].attributes.body
hvis systemet er i ligevægt, er reaktionsbrøken lig med reaktionens ligevægtskonstant Kc

# data[].attributes.body
Daltons lov: en gasblandings tryk er lig med summen af partialtrykkene

# data[].attributes.body
Når et system er i ligevægt er reaktionsbrøken (Y) lig med ligevægtskonstanten (K_c) for reaktionen

# data[].attributes.body
partialtryk

# data[].attributes.body
hvordan en reaktion vil løbe mod højre eller venstre

# data[].attributes.body
Henrys lov

# data[].attributes.body
hvis reaktionen er mod højre endoterm, vil k_c vokse, når temperaturen stiger. mens hvis reaktionen er mod højre exoterm, vil k_c aftage når temperaturen stiger

# data[].attributes.body
At der findes forskellige ligevægtskonstanter, alt efter hvilken form stofferne har.

# data[].attributes.body
Reaktionbrøk

# data[].attributes.body
reaktionsbrøk

# data[].attributes.body
indgreb i ligevægt vil forskyde reaktionen den anden vej indtil der indstilles ligevægt igen

# data[].attributes.body
Patrialtryk

# data[].attributes.body
Henrys lov

# data[].attributes.body
Reaktioner ændres under forskellige faktorere såsom: Tryk, temperatur, stofmængdekoncentration og katalysator

# data[].attributes.body
Hvordan ligevægt fungere afbilledet på en graf

# data[].attributes.body
jeg har lært at bruge reaktionsbrøken i forhold til at finde ud af om reaktionen er i ligevægt

# data[].attributes.body
I meget fortyndet opløsning er stofmængdebrøken = 1

# data[].attributes.body
Måden reaktioner forløber, og den måde de opfører sig på.

# data[].attributes.body
homogene ligevægte er stoffer i ligevægt, der er af samme tilstand

# data[].attributes.body
En dynamisk ligevægt er en normal kemisk ligevægt.

# data[].attributes.body
Le Chateliers princip lyder på, at et ydre indgreb resulterer i en forskydning, som formindsker indgrebets virkning

# data[].attributes.body
le chateliers princip

# data[].attributes.body
en gasblandings tryk er lig med summen af partrialtrykkene

# data[].attributes.body
jeg har lært, at hvis volumenændringen forøger reaktionsbrøken, forskydes reaktionen enten mod venstre eller højre, da reaktionsbrøken så reduceres.

# data[].attributes.body
Hvis man øger mængden af reaktant, vil ligevægten gå til højre, hvis man øger mængden af produkt, vil ligevægten gå til venstre

# data[].attributes.body
ligevlgtsloven

# data[].attributes.body
basisk og syre kan ikke påvirkes med hinanden

# data[].attributes.body
1. Le Chatelier princip. Hvordan man bruger hans princip for at forstår hvordan ligevægten vil indstilles

# data[].attributes.body
hvordan et ydre indgreb i et system i ligevægt fremkalder en forskydning, der formindsker virkningen. (la chárteliers princip)

# data[].attributes.body
jeg har lært hvordan man beregner ligevægtskostanten og hvad ligevægtskostanten skal bruges til.

# data[].attributes.body
Det vigtigste jeg har lært, er at ligevægt konstanten ikke har nogen enhed og at man kan se hvordan reaktion forløber udfra den.

# data[].attributes.body
Brøken for ligevægtsloven som ved Kc er [C]^c*[D]^d/[A]^a*[B]^b=Kc

# data[].attributes.body
1. at hvis produkterne stiger, stiger reaktanterne også. (og omvendt)

# data[].attributes.body
Hvordan Le Chateliers princip fungerer og hvordan man bruger princippet til at vide hvordan ligevægten vil indstille sig hvis der bliver lavet et indgreb

# data[].attributes.body
jeg har lært at ligevægtskostanten kan måles på mange måder. Blandt andet ved hjælp af stofmængdekoncentration, tryk. Derudover ligevægt i forhold til hvor meget der er opløst i forskællige stoffer, om hvilken tilstandsform det er i. og om det er opløst eller fast stof(salte)

# data[].attributes.body
x(N_2)=n(N_2)/n(N_2)+n(O_2)

# data[].attributes.body
En kemisk ligevægt er en dynamisk ligevægt, fordi reaktion ikke går i stå ved ligevægt. Det ligner der ikke sker noget, men kigger man på, hvad der sker molekylært, sker der stadig en masse, så derfor kalder man det en dynamisk ligevægt