# data[].attributes.body
Motorul în patru timpi este un tip de motor cu ardere internă al cărui piston face 4 curse simple într-un ciclu motor. Pistonul se mișcă într-un cilindru închis la un capăt de chiulasă. Mișcarea pistonului este asigurată de un mecanism bielă-arbore cotit și are loc între două poziții extreme: punctul mort interior și punctul mort exterior.

# data[].attributes.body
I se mai spune si "Legea Boyle-Mariotte"

# data[].attributes.headline
Petrila George Adrian si Galatanu Robert Andrei

# data[].attributes.subject
Petrila George Adrian si Galatanu Robert Andrei

# data[].attributes.body
Motorul diesel este un motor cu ardere internă în care combustibilul se aprinde datorită temperaturii ridicate create de comprimarea aerului necesar arderii, și nu prin utilizarea unui dispozitiv auxiliar, așa cum ar fi bujia în cazul motorului cu aprindere prin scânteie.

# data[].attributes.headline
Calita Gabriel si Tirdea Maria Magdalena

# data[].attributes.subject
Calita Gabriel si Tirdea Maria Magdalena

# data[].attributes.body
În punctul mort interior (PMI), pistonul este în interiorul cilindrului și volumul acestuia este minim.

La punctul mort exterior (PME), pistonul se găsește la cealaltă extremitate în raport cu PMI și volumul acestuia este maxim.

Un ciclu motor are loc de-a lungul a două rotații ale arborelui cotit și cuprinde patru faze: admisia, compresia, arderea și destinderea și, în final, evacuarea.

# data[].attributes.body
Sunt marimi fizice scalare ce caracterizeaza substantele si permit calculul caldurii cedate sau primite de corp:

1.Capacitatea calorica(C)

Este caldura necesara unui corp pentru a-si varia temperatura cu un grad

Formula: C=Q/delta T (Q=C*delta T)

Capacitatea calorica (in SI) se masoara in J/k

2.Caldura specifica(c)

Este caldura necesara unitatii de masa dintr-un corp pentru a-si varia temperatura cu un grad

Formula: c=Q/(m*delta T)

Caldura specifica (in SI) se masoara in J/(Kg*K)

3.Caldura molara(C)

Este caldura necesara cantitatii de substanta dintr-u corp pentru a-si modifica temperatura cu un grad

Formula: C=Q/(miu*delta T)

4.Puterea calorica

Este puterea degajata prin arderea unitatii de masa dintr-un combustibil

Formula:q=Q/m (Q=m*q)

# data[].attributes.headline
Principiul întâi al termodinamicii constituie o particularizare a legii conservării energiei la procesele în care intervine mișcarea termică a materiei, adică mișcarea dezordonată a unui număr mare de particule (atomi, molecule etc.).

# data[].attributes.subject
Principiul întâi al termodinamicii constituie o particularizare a legii conservării energiei la procesele în care intervine mișcarea termică a materiei, adică mișcarea dezordonată a unui număr mare de particule (atomi, molecule etc.).

# data[].attributes.body
Motorul Otto a fost conceput ca un motor staționar; acțiunea motorului constă în mișcări ale pistonului în interiorul cilindrului înspre și dinspre camera de ardere. Otto l-a vândut doar ca pe un motor staționar. Utilizat mai târziu într-o formă adaptată drept motor de automobil, sunt implicați patru timpi, spre interiorul și spre exteriorul camerei de ardere:

1. Admisie în prima cursă spre exterior - cărbune, gaz și aer intră în camera pistonului.

2. Compresie adiabatică în prima cursă spre interior - pistonul comprimă amestecul.

3. Ardere și destindere adiabatică în a doua cursă spre exterior - amestecul combustibil se aprinde printr-o scânteie electrică și arde.

4. Evacuare în a doua cursă spre interior – degajă gazele de ardere din camera pistonului.

# data[].attributes.headline
Primul principiu al termodinamicii a fost o formă precursoare legii conservării energiei la procesele în care intervine mișcarea termică a materiei. Acest principiu a fost enunțat pentru prima dată de către Robert Mayer în 1842. La baza enunțului său a stat observația experimentală că lucrul mecanic se poate transforma în căldură și invers.

# data[].attributes.subject
Primul principiu al termodinamicii a fost o formă precursoare legii conservării energiei la procesele în care intervine mișcarea termică a materiei. Acest principiu a fost enunțat pentru prima dată de către Robert Mayer în 1842. La baza enunțului său a stat observația experimentală că lucrul mecanic se poate transforma în căldură și invers.

# data[].attributes.body
Potrivit recentelor studii istorice, inventatorii italieni Eugenio Barsanti și Felice Matteucci au brevetat o primă versiune, care mergea eficient, a unui motor cu ardere internă, în 1854 la Londra (pt. Num. 1072). Se susține că motorul Otto este în multe părți, cel puțin, inspirat din precedentele invenții ale acestuia, dar, deocamdată nu există nici o documentație despre motorul italian creat înaintea celui al lui Otto.

Nikolaus August Otto a fost inventatorul german al primului motor cu ardere internă care ardea în mod eficient combustibilul direct într-o cameră cu piston. Deși au mai fost inventate și alte motoare cu ardere internă (de exemplu, de către Etienne Lenoir), acestea nu s-au bazat pe patru timpi separați. Conceptul de patru timpi este posibil să fi fost deja discutat la data invenției lui Otto, dar el a fost primul care l-a pus în practică.

# data[].attributes.headline
Enunțul principiul întâi al termodinamicii:

# data[].attributes.subject
Enunțul principiul întâi al termodinamicii:

# data[].attributes.body
este una din principalele legi ale gazelor și a fost enunțată de Robert Boyle în anul 1662 și de către Edme Mariotte în anul 1676. La temperatură constantă, volumul unui gaz variază invers proporțional cu creșterea presiunii.

# data[].attributes.body
Un proces adiabatic sau transformare adiabatică este o transformare a unui sistem termodinamic în care nu se produce un schimb de căldură cu exteriorul (ΔQ = 0). Într-o diagramă Presiune–Volum graficul transformării adiabatice este mai înclinat decât al celei izotermice.

# data[].attributes.body
Vaporizarea este un fenomen de transformare de fază prin care o substanță trece din faza lichidă în faza gazoasă.

# data[].attributes.body
Topirea este transformarea unei substanţe din stare solidă în lichidă si se produce cu absorbţie de căldura(când substanţa e încălzită).

# data[].attributes.headline
Un motor cu ardere externă (sau motor cu combustie externă) este o mașină termică cu motoare în care energia internă a agentului termic, încălzit în prealabil într-un generator extern (generator de abur, cameră de combustie) sau de o sursă externă prin peretele motorului sau printr-un schimbător de căldură, este transformată în lucru mecanic.

# data[].attributes.subject
Un motor cu ardere externă (sau motor cu combustie externă) este o mașină termică cu motoare în care energia internă a agentului termic, încălzit în prealabil într-un generator extern (generator de abur, cameră de combustie) sau de o sursă externă prin peretele motorului sau printr-un schimbător de căldură, este transformată în lucru mecanic.

# data[].attributes.body
Transformarea izobară

este orice transformare a unui sistemtermodinamic închis (

ν=constant) în care presiunea este menţinutăconstantă.

# data[].attributes.body
Legea transformării izobare a fost descoperită experimental de către francezul Jaques Charles, în 1787. Acesta a constatat că o serie de gaze (aer, oxigen, azot, hidrogen, dioxid de carbon) se dilată în aceleasi proporţii, pe un interval de 80°C. Rezultatele au fost publicate pentru prima dată în 1802 de către francezul Joseph Louis Gay−Lussac, care a descoperit şi dependenţa liniară dintre volum şi temperatură.

# data[].attributes.headline
Ecuatia termica de stare — consideratii generale

# data[].attributes.subject
Ecuatia termica de stare — consideratii generale

# data[].attributes.body
Starea de echilibru termodinamic este aces stare in care proprietatile sistemului nu se modifica in timp. In consecinta, parametrii terrpodinamici care caracterizeaza sistemul (presiune, volum, temperatura) raman constanti in timp.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ROMULUS BOERIU (Physics, Logic, Science)

# data[].attributes.attachment_caption
Ecuațiile transformării adiabatice în funcție de parametrii de stare:

# data[].attributes.body
Ecuatiile prezentate se mai numesc si Ecuatiile lui Poisson.

# data[].attributes.body
Procesul de condensare

# data[].attributes.body
Temperatura este constanta

# data[].attributes.body
Sublimarea este fenomenul de trecere, prin încălzire, a unei substanțe din stare solidă, direct în stare de vapori (gazoasă), fără a mai trece prin starea lichidă. Fenomenul de sublimare este endotermic, adică are loc cu absorbție de căldură.

Fenomenul invers, cel de trecere a unei substanțe din stare de vapori direct în starea solidă, poartă numele de desublimare. Fenomenul de desublimare este exotermic, adică are loc cu cedare de căldură.

Studiul proceselor de sublimare și desublimare reprezintă o componentă importantă a fizicii și are aplicații în diverse domenii. Aceste fenomene sunt utilizate în industrie, de exemplu, în procesele de evaporare și condensare, în producția de gheață uscată sau în dezumidificare.În chimie, sublimarea și desublimarea sunt utilizate în purificarea și separarea substanțelor chimice. Prin sublimare, se poate obține o substanță pură, eliminând impuritățile sau alte substanțe conținute în amestec.

# data[].attributes.headline
Aplicarea principiului întâi al termodinamicii la transformările gazului ideal

# data[].attributes.subject
Aplicarea principiului întâi al termodinamicii la transformările gazului ideal

# data[].attributes.body
Expresia randamentului ciclului Otto.

(unde ɣ=Cp/Cv şi ε=V1/V2(raportul de compresie al motorului).

# data[].attributes.body
În termodinamică, ciclul Diesel este un ciclu termodinamic al unui motor cu ardere internă, (în patru timpi), a cărui diagramă constă dintr-o izobară, o izocoră și două adiabate.

# data[].attributes.body
Baronul Siméon Denis Poisson (21 iunie 1781 – 25 aprilie 1840) a fost un matematician și fizician francez care a lucrat la statistică, analiză complexă, ecuații cu diferențe parțiale, si alte nebuneli. -->

# data[].attributes.headline
Din categoria motoarelor cu ardere externă fac parte: 1.Motorul cu aburi 2.Motorul Stirling.Tot ca motor cu ardere externă poate fi considerată turbina cu abur, însă în terminologia folosită în România niciodată turbinei cu abur nu i s-a spus „motor”.                                              

# data[].attributes.subject
Din categoria motoarelor cu ardere externă fac parte: 1.Motorul cu aburi 2.Motorul Stirling.Tot ca motor cu ardere externă poate fi considerată turbina cu abur, însă în terminologia folosită în România niciodată turbinei cu abur nu i s-a spus „motor”.                                              

# data[].attributes.body
--> El a prezis punctul Poisson în încercarea sa de a infirma teoria undelor a lui Augustin-Jean Fresnel, care a fost confirmată ulterior.

# data[].attributes.attachment_link.title
202 2 Legile gazului ideal   Trans  izoterma #1

# data[].attributes.body
1) Coeficientul de proporţionalitate se numeşte

coeficient de dilatare izobară.

2) Coeficientul de dilatare izobară α are aceeaşi

valoare pentru toate gazele.

# data[].attributes.headline
Legea transformarii izocore (Legea lui Charles)

# data[].attributes.subject
Legea transformarii izocore (Legea lui Charles)

# data[].attributes.body
Este o transformare a unui gaz ideal în care volumul se menține constant. Din acest motiv, aplicand ecuația termică de stare se obține faptul că P/T este constant.

# data[].attributes.body
Condensarea este procesul prin care vaporii de apă din aer sunt transformați în apă în stare lichidă. Condensarea este importantă pentru circuitul apei deoarece formează norii. Aceștia pot produce precipitații, care reprezintă principalul mod de întoarcere a apei pe Pământ. Condensarea este opusul evaporării.Condensarea este de asemenea cauza formării cetei, a aburirii ochelarilor atunci când ieși dintr-o camera răcoroasă afară, unde este cald și umed, a apei care se scurge pe partea exterioară a unui pahar, precum și a apei care se formează pe interiorul geamurilor casei dvs într-o zi rece.Chiar și în zilele cu cer senin, apa este prezența sub formă vaporilor și particulelor, dar care sunt prea mici pentru a fi văzute. Moleculele de apă se combină cu micile particule de praf, sare și fum din atmosfera și formează picături mici care se combină unele cu altele, alcătuind norii. Pe măsură ce aceste mici picături se combină și își măresc dimensiunile, norii se pot dezvolta și pot apărea precipitații.Norii se formează în atmosfera deoarece aerul care conține vapori de apă se ridică și se răcește.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În această lecţie vei studia procesele ciclice adică procesele în care starea iniţială coincide cu cea finală deci variaţia energiei interne este zero, iar lucrul mecanic total pe ciclu este suma algebrică a lucurilor mecanice pe fiecare transformare din ciclu. Vei observa graficul în coordonate P, V iar aria ciclului este chiar lucrul mecanic total pe ciclu. Această lecţie video este în conformitate cu noua programă şcolară în vigoare pentru fizică.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aplicații ale principiului I al termodinamicii. Fizică clasa a 10-a

# data[].attributes.attachment_link.description
În această lecţie vei studia procesele ciclice adică procesele în care starea iniţială coincide cu cea finală deci variaţia energiei interne este zero, iar lucrul mecanic total pe ciclu este suma algebrică a lucurilor mecanice pe fiecare transformare din ciclu. Vei observa graficul în coordonate P, V iar aria ciclului este chiar lucrul mecanic total pe ciclu.

# data[].attributes.body
1. Temperatura de topire rămâne constantă, dacă presiunea ramâne constantă. La fel și pentru solidificare;

2. Temperatura de topire coincide cu cea de solidificare;

3. În timpul topirii (respectiv a solidificării) volumul substanței se modifica astfel: majoritatea substanțelor își măresc volumul la topire și și-l micsorează la solidificare; excepții: apa, fonta si bismutul se comportă invers.

# data[].attributes.headline
Pentru a se topi, substanţa primeşte căldură. Căldura latentă specifică de topire este cantitatea de caldură necesară topirii unui kilogram de substanţă. Căldura necesară topirii unui corp cu masa m este:

# data[].attributes.subject
Pentru a se topi, substanţa primeşte căldură. Căldura latentă specifică de topire este cantitatea de caldură necesară topirii unui kilogram de substanţă. Căldura necesară topirii unui corp cu masa m este:

# data[].attributes.body
Fiecare substanţă are o anumita temperatura de topire/solidificare: fierul se topeşte la 1535°C, mercurul la –39°C,  gheaţa la 0°C

# data[].attributes.body
Procesele de condensare si vaporizare

# data[].attributes.headline
Alte formulări ale principiului întâi ale termodinamicii sunt:

# data[].attributes.subject
Alte formulări ale principiului întâi ale termodinamicii sunt:

# data[].attributes.body
Comprimarea unui gaz conduce la creșterea temperaturii sale, aceasta fiind metoda prin care se aprinde combustibilul în motoarele Diesel. Aerul este aspirat în cilindri și este comprimat de către piston.Spre sfârșitul cursei de comprimare ,motorina (combustibilul) este pulverizată în camera de ardere cu ajutorul unui injector. Motorina se aprinde la contactul cu aerul deja încălzit prin comprimare până la o temperatura de circa 700-900 °C. Arderea combustibilului duce la creșterea temperaturii și presiunii, care acționează pistonul. În continuare, ca la motoarele obișnuite, biela transmite forța pistonului către arborele cotit, transformând mișcarea liniară în mișcare de rotație. Aspirarea aerului în cilindri se face prin intermediul supapelor, dispuse la capul cilindrilor.

# data[].attributes.body
Evaporarea este un tip de vaporizare, care se produce pe suprafața unui lichid pe măsură ce se transformă în faza gazoasă. Gazul înconjurător nu trebuie saturat cu substanța evaporată. Atunci când moleculele lichidului se ciocnesc, ele transferă energia unul altuia în funcție de cum se ciocnesc.

Când o moleculă din apropierea suprafeței absoarbe suficientă energie pentru a depăși presiunea de vapori, ea va “scăpa” și va intra în aerul din jur ca un gaz. Când se produce evaporarea, energia îndepărtată din lichidul vaporizat va reduce temperatura lichidului rezultând răcirea prin evaporare.

# data[].attributes.body
Calorimetrul este un dispozitiv utilizat în calorimetrie pentru măsurarea cantității de căldură schimbată de un corp cu un mediu, în general lichid.

# data[].attributes.headline
Nu se poate realiza o mașină termică care să producă lucru mecanic fără a consuma o cantitate echivalentă de căldură. O astfel de mașină care ar produce lucru mecanic continuu fără să consume căldură în cantitate echivalentă a primit numele de perpetuum mobile de ordinul I (sau de speța I).

# data[].attributes.subject
Nu se poate realiza o mașină termică care să producă lucru mecanic fără a consuma o cantitate echivalentă de căldură. O astfel de mașină care ar produce lucru mecanic continuu fără să consume căldură în cantitate echivalentă a primit numele de perpetuum mobile de ordinul I (sau de speța I).

# data[].attributes.headline
Perpetuum mobile de speța I este imposibil.

# data[].attributes.subject
Perpetuum mobile de speța I este imposibil.

# data[].attributes.headline
Căldura se poate transforma în lucru mecanic sau poate fi obținută prin transformarea lucrului mecanic întotdeauna cu respectarea raportului de echivalență: 1 Kcal = 427 Kgfm.

# data[].attributes.subject
Căldura se poate transforma în lucru mecanic sau poate fi obținută prin transformarea lucrului mecanic întotdeauna cu respectarea raportului de echivalență: 1 Kcal = 427 Kgfm.

# data[].attributes.headline
Nu se poate realiza o mașină care să producă energie de o anumită formă fără a consuma o cantitate echivalentă de energie de o altă formă. Acest enunt afirmă de fapt imposibilitatea creării energiei.

# data[].attributes.subject
Nu se poate realiza o mașină care să producă energie de o anumită formă fără a consuma o cantitate echivalentă de energie de o altă formă. Acest enunt afirmă de fapt imposibilitatea creării energiei.

# data[].attributes.headline
   Ecuatia termica de stare -consideratii generale 

# data[].attributes.subject
   Ecuatia termica de stare -consideratii generale 

# data[].attributes.body
Starea de echilibru termodinamic este acea stare in care proprietatile sistemului nu se modifica in timp. In consecinta, parametrii terrpodinamici care caracterizeaza sistemul (presiune, volum, temperatura) raman constanti in timp.

# data[].attributes.headline
Nu se poate realiza o mașină care să consume energie fără a ceda în exterior o cantitate echivalentă de altă formă de energie. Acest enunț afirmă imposibilitatea distrugerii sau dispariției energiei.

# data[].attributes.subject
Nu se poate realiza o mașină care să consume energie fără a ceda în exterior o cantitate echivalentă de altă formă de energie. Acest enunț afirmă imposibilitatea distrugerii sau dispariției energiei.

# data[].attributes.headline
Turbina cu abur este o mașină termică rotativă motoare, care transformă entalpia aburului în energie mecanică disponibilă la cupla turbinei. Transformarea se face cu ajutorul unor palete montate pe un rotor cu care se rotesc solidar.

# data[].attributes.subject
Turbina cu abur este o mașină termică rotativă motoare, care transformă entalpia aburului în energie mecanică disponibilă la cupla turbinei. Transformarea se face cu ajutorul unor palete montate pe un rotor cu care se rotesc solidar.

# data[].attributes.headline
📏Folosind această convenție, prin principiul întâi al termodinamicii:

# data[].attributes.subject
📏Folosind această convenție, prin principiul întâi al termodinamicii:

# data[].attributes.body
unde Q este schimbul de energie sub formă de căldură, L este lucrul mecanic, iar U este energia internă.📏