# data[].attributes.headline
1. Kuvatkaa oppijakeskeisyys kahteen eri lähteeseen tukeutuen. Merkitkää lähteet ylös. 

# data[].attributes.subject
1. Kuvatkaa oppijakeskeisyys kahteen eri lähteeseen tukeutuen. Merkitkää lähteet ylös. 

# data[].attributes.body
2. Keskustelkaa millaisina tekoina oppijakeskeisyys näkyy kouluttajan kuin koulutettavan näkökulmasta.

3. Lopuksi nimetkää kuusi erilaista oppijakeskeistä opetusmenetelmää.

# data[].attributes.headline
3. Kuvatkaa oppimisympäristö käsitteenä lähteisiin tukeutuen. 

# data[].attributes.subject
3. Kuvatkaa oppimisympäristö käsitteenä lähteisiin tukeutuen. 

# data[].attributes.headline
1. Määritelkää osallistaminen ja osallistamisen tasot

# data[].attributes.subject
1. Määritelkää osallistaminen ja osallistamisen tasot

# data[].attributes.body
2. Keskustelkaa, milloin osallistaminen teidän mielestänne toimii ja miten tehtynä. Kirjatkaa hyvät kokemukset ylös.

# data[].attributes.headline
1. Määritelkää mitä reflektointi tarkoittaa? 

# data[].attributes.subject
1. Määritelkää mitä reflektointi tarkoittaa? 

# data[].attributes.body
2. Keskustelkaa, miksi reflektointi on tärkeä työkalu yksilön tai yhteisön oppimisessa, millaisia tunteita se teissä herättää ja miksi? Lopuksi kootkaa ryhmänne perustelut näkyville.

# data[].attributes.body
Mitä tunti antoi sinulle? Mitä otat tulevaisuuden työkalupakkiisi?

# data[].attributes.body
1. Oppija on oppimisprosessin keskiössä. Oppijakeskeisen opettamisen tavoitteena on luoda oppijoille mahdollisuus ajattelun taitojen kehittämiseen. Oppimisympäristön toimivuudella on suuri merkitys oppimisen tukemiseen. Tärkeää on myös huomioida arviointi, tavoitteet ja opetussuunnitelmat.

http://www.opiskelukyky.fi/opiskelijakeskeinen-oppimiskulttuuri/

http://info.itslearning.net/rs/655-PLS-373/images/whitepaper_student_centric-FI-web.pdf

3. Oppijakeskeisiä opetusmenetelmiä:

Case-oppiminen
Ongelmalähteinen oppiminen
Yhteisöllinen oppiminen
Tutkiva oppiminen
Käänteinen oppiminen
Tiimioppiminen

https://www.oamk.fi/c5/files/2515/7173/0994/pedagogisiamalleja.pdf

# data[].attributes.body
1. Keskeistä aikaisemman tiedon hyödyntäminen uuden oppimisessa, määrätietoinen aktiivinen oppiminen, oppilaan tarve luoda merkityssuhteita kokemansa perusteella. (Toivola ym. 2017 Luettavissa: https://www.ellibslibrary.com/book/978-951-37-7128-7 )
Oppijalähtöisessä opetustyylissä opettaja määrittelee teeman ja aiheen, jonka mukaan oppilas saa itse suunnitella harjoittelunsa ja oppimisensa. Opettaja voi auttaa oppijaa hankkimaan tarvittavat tilat ja välineet. (Jaakkola & Sääkslahti 2017) Opettajan tehtävä on ottaa huomioon opetusryhmän jokaisen oppijan tarpeet. (Huovinen & Rintala 2017) https://www.ellibslibrary.com/book/978-952-451-841-3

3.
- ohjattu oivaltaminen
- ongelman ratkaisu
- erilaisten ratkaisujen tuottaminen
- yksilöllinen ohjelma ( oppija saa itse määritellä millä tavoin oppii aiheen/ teeman)
- yksilöllinen opetusohjelma
- itseopetus

# data[].attributes.body
Opettaminen perustuu ensisijaisesti opiskelijoihin ja heidän osaamiseensa.
Oppijakeskeinen opettaminen merkitsee opetuksen mukauttamista yksittäisten oppijoiden tarpeisiin. Siinä käytetään esimerkiksi eriytettyä, yksilöllistä ja personoitua opettamista.

Käänteinen opetus
Sulautuva opetus
Pienryhmissä oppiminen
Omatahtinen oppiminen
Tavoiteoppiminen

https://blogit.metropolia.fi/hiilta-ja-timanttia/avainsana/oppijakeskeinen-pedagogiikka/

https://maot.fi/2013/01/yksilollisen-oppimisen-menetelma/

http://info.itslearning.net/rs/655-PLS-373/images/whitepaper_student_centric-FI-web.pdf

# data[].attributes.body
1. Oppijakeskeisyys =
huomioidaan opiskelijoiden erilaiset:
- pohjatideot
- kiinnostukset
- tarpeet
- erilaiset oppimistyylit

- Opiskelijakeskeiseen oppimiseen kuuluu opiskelijan valinnan vapaus, vastuu omasta oppimisesta, osallistumisesta, opintopolun suunnittelusta.

- Opiskelijan motivaatio syntyy vuorovaikutuksesta ja yhteisteyöstä toisten kanssa.

- Työskentely tehostuu kun opiskelija on vastuussa oppimisesta vertaiselle. Vertaistuki ja vuorovaikutus edistää oppimista.

- Vertaisten ohjaaminen ja opettaminen innostaa syventämään omaa osaamista.

3.
- oivaltava oppiminen
- yhteisöllinen oppiminen
- ongelmalähtöinen oppiminen
- käänteinen oppiminen
- case oppiminen
- tutkiva oppiminen

https://www.oamk.fi/c5/files/2515/7173/0994/pedagogisiamalleja.pdf

http://www.opiskelukyky.fi/opiskelijakeskeinen-oppimiskulttuuri/

# data[].attributes.body
Oppijakeskeisyys= Lähestymistapa, jossa keskitytään ensisijaisesti oppijan tarpeisiin, kykyihin ja mahdollisiin oppimisen esteisiin.

1. Konstruktiivisuus= oppijat rakentavat uutta tietoa aikaisemman tilalle.
2. Oppijan oma aktiivisuus= oppija on vastuullinen ja sitoutunut omassa oppimisprosessissa (motivaatio).
3. Yhteistoiminnallisuus= oppijat rakentavat uutta tietoa yhdessä ja oppivat toisiltaan tietoja ja taitoja.
4. Intentionaalisuus= oppiminen sidotaaan oppijoiden omiin päämääriin ja henkilökohtaisiin tavoitteisiin (omat oppimis tavoitteet).
5. Kontekstuaalisuus= oppimistehtävät liittyvät mielekkäisiin ja reaalimaailman ilmiöihin, mitkä ovat oppijalle merkityksellistä. Ilmiö on oppijalle ennestään tuttu.
6. Siirtovaikutus= tiedot ja taidot voivat siirtyä kontkestista toiseen eli osataan soveltaa.
7. Reflektiivisyys= omakohtaista oppimisen ymmärtämistä, ohjaamista ja arviointia suhteessa aikaisempiin tietoihin.

Kuusi erilaista oppijakeskeistä opetusmenetelmää:
1.Aivoriihi
2.Yhteistoiminnallinen oppiminen
3.Alkukoe/lähtötasotesti
4.Ongelmaperustainen oppiminen
5.Kyselevä opetus
6.Oppimispäiväkirja

Lähteet: https://www.researchgate.net/publication/309194507_Student-centred_Learning_How_Does_It_Work_in_Practice, 2016, Bayram-Jacobs

Tutkiva ja oivaltava oppiminen, 2004, Kirsi Lonka

http://info.itslearning.net/rs/655-PLS-373/images/whitepaper_student_centric-FI-web.pdf,  Morten Fahlvik

# data[].attributes.body
1.
-Aktiivisen roolin siirtyminen opettajalta opiskelijoille
-Yksiöllinen/personoitu opettaminen

2.
-Caseoppiminen
--tiimioppiminen
-ongelmalähtöinen oppiminen
-yhteisöllinen oppiminen
-projektioppiminen
-käänteinen oppiminen
Toivola, M., Humaloja, M. & Peura, P. 2017. Flipped learning: Käänteinen oppiminen. 1. painos. Helsinki: Edita.

# data[].attributes.body
Oppimisympäristöllä tarkoitetaan fyysisen ympäristön, psyykkisten tekijöiden ja sosiaalisten suhteiden kokonaisuutta, jossa oppiminen tapahtuu (OPH 2004).

Fyysisellä ympäristöllä pyritään tukemaan monipuolisia työtapoja. Tähän kuuluu esimerkiksi välineet, kalusteet, materiaalit, turvallisuus ja esteettömyyden huomionti.

Psyykkinen ympäristö pitää sisällään kognitiivisen ja emotionaalisen ympäristön.

Sosiaaliseen ympäristöön kuuluu oppimistilanteessa kaikkien välillä tapahtuva vuorovaikutus ja ryhmädynamiikka. Tähän vaikuttaa esimerkiksi yksilöllisesti huomioiminen (nimen muistaminen)

https://oppimateriaalit.jamk.fi/ajatusliikkuu/artikkelit/oppimisen-iloa-tukeva-oppimisymparisto/

(Björklid 2005; Dorman, Aldridge & Fraser 2006; Kumpulainen ym. 2011; Lievonen & Vesisenaho 2013; Harrison & Hutton 2014)

# data[].attributes.body
Oppimisympäristön tarkoituksena on tarjota haasteita ja virikkeitä, sekä edesauttaa sisäisen motivaation syntymistä. (Toivola ym. 2017 Luettavissa: https://www.ellibslibrary.com/book/978-951-37-7128-7)

Oppimisympäristöstä luodaan oppilaan omaa ajattelua ja tutkimista tukevaksi. Oppimisympäristö on muunneltavissa eri kokoisille ryhmille sopivaksi. Oppimisympäristö muodostuu koulun lisäksi lähiympäristöstä ja pihasta. (Huovinen 2017 )

Sosiaalinen oppimisympäristö koostuu ihmisten välillä tapahtuvasta vuorovaikutuksesta.

Fyysisellä oppimisympäristöllä tarkoitetaan fyysisiä oppimisen tiloja, rakennuksia, kalusteita, välineitä, joissa ollaan ja joiden avulla työskennellään.

Psyykkinen oppimisympäristö pitää sisällään oppimisen kohteena olevat tiedot ja taidot, sekä emotionaalisen ympäristön, joka pitää sisällään tunteet ja motivaation.
(Lehtinen 2020 https://trepo.tuni.fi/bitstream/handle/10024/120238/LehtinenJasmi.pdf?sequence=2&isAllowed=y )

# data[].attributes.body
Opetushallitus määrittelee oppimisympäristön fyysisen ympäristön, psyykkisten tekijöiden ja sosiaalisten suhteiden kokonaisuudeksi.

Fyysinen ympäristö tarkoittaa rakennuksia, tiloja, kalusteita ja välineitä, joissa ollaan ja joiden avulla työskennellään. Fyysinen ympäristö kattaa myös teknisen oppimisympäristön, jolla tarkoitetaan opetusteknologiaa.

Psyykkinen oppimisympäristö käsittää kongnitiivisen ympäristön eli oppimisen kohteina olevat tiedot ja taidot, sekä emotionaalisen ympäristön, joka pitää sisällään tunteet ja motivaation.

Sosiaalinen oppimisympäristö käsittää sosiaalisen verkoston, rakenteen ja systeemin, johon vaikuttavat kaikki oppimistilanteessa olevat ihmiset ja heidän välillään tapahtuva vuorovaikutus.

Erilaisilla oppimisympäristöillä pyritään saamaan opiskelija mahdollisimman suoraan vuorovaikutukseen opittavan asian kanssa.

Oppijakeskeiset oppimismpäristöt, Seppo Helakorpi ja Martti Majuri

https://oppimateriaalit.jamk.fi/ajatusliikkuu/artikkelit/oppimisen-iloa-tukeva-oppimisymparisto/

# data[].attributes.body
Oppimisympäristöllä tarkoitetaan tiloja ja paikkoja sekä yhteisöjä ja toimintakäytäntöjä, joissa opetus ja oppiminen tapahtuvat. Oppimisympäristö voidaan jakaa  fyysiseen-, psyykkiseen ja sosiaaliseen oppimisympäristöön.

Fyysinen:
- luokkahuone
- kouluntyösali
- simulaattori
- verkkopohjaiset oppimisalustat

Sosiaalinen:
- opettaja
- ohjaaja
- opiskelutoverit
- nettiyhteisö
- virtuaalihahmo tai -robotti

Psyykkinen:
- ilmapiiri
- tunnelma
- tunteet
- turvallisuus

https://eperusteet.opintopolku.fi/#/fi/perusopetus/419550/tekstikappale/429104

https://minedu.fi/muut-oppimisymparistot

https://opestu.wordpress.com/tag/psyykkinen-oppimisymparisto/

# data[].attributes.body
1. Prosessi, joka tekee osalliseksi ja aktivoi. Johtajat luopuvat osasta vallasta ja kontrollista. Jotta tässä voidaan onnistua, vaaditaan luottamusta ja selkeää yhteistä suuntaa.

Osallistaminen voidaan jakaa esimerkiksi viiteen eri tasoon:

- Ryhmäpäätös
Ryhmä selkeyttää yhdessä ongelman, luo tavoitteet, sekä suunnittelee ratkaisut ja toimenpiteet

- Yhteistyö
Ryhmä selkeyttää tilanteen ja ehdottaa ratkaisua, jonka johto hyväksyy

- Jalkautus
Johto antaa ryhmälle selkeän suunnan tai ratkaisuehdotukset konkretisoitavaksi

- Kysely
Johtaja kyselee näkeyksiä muilta

- Tiedotus
Johtaja päättää asiasta yksin

Lähde: https://grapepeople.fi/blogikirjoitus/milloin-osallistaa-ja-kuinka-paljon/

# data[].attributes.body
Oppimisympäristöllä tarkoitetaan fyysisen ympäristön, psyykkisten tekijöiden ja sosiaalisten suhteiden kokonaisuutta, jossa oppiminen tapahtuu

Fyysinen ympäristö tarkoittaa rakennuksia, tiloja, kalusteita ja välineitä, joissa ollaan ja joiden avulla työskennellään. Fyysinen ympäristö kattaa myös teknisen oppimisympäristön, jolla tarkoitetaan opetusteknologiaa.

Psyykkinen oppimisympäristö käsittää kongnitiivisen ympäristön eli oppimisen kohteina olevat tiedot ja taidot, sekä emotionaalisen ympäristön, joka pitää sisällään tunteet ja motivaation.

Sosiaalinen oppimisympäristö käsittää sosiaalisen verkoston, rakenteen ja systeemin, johon vaikuttavat kaikki oppimistilanteessa olevat ihmiset ja heidän välillään tapahtuva vuorovaikutus.

https://oppimateriaalit.jamk.fi/ajatusliikkuu/artikkelit/oppimisen-iloa-tukeva-oppimisymparisto/

# data[].attributes.body
Osallistaminen:
Keskeisiä periaatteita ovat osallisuus, vastuu ja vapaus. Vastuu omasta kehittymisestä. Vapaus yksilöllisenä oppimispolkuna sekä mahdollisuutena valita itselleen sopivat oppimisen muodot ja ajankohdat. Opettaja asettaa tietyt reunaehdot, joiden sisällä opiskelija päättää miten sitoutuu opiskeluun ja itsensä kehittämiseen.

http://www.oamk.fi/epooki/2018/osallistava-pedagogiikka/

Osallistamisen tasot:
1. Ryhmäpäätös
Ryhmä selkeyttää ongelman tai luo tavoitteet. suunnittelee ratkaisut ja toimenpiteet.
2. Yhteistyö
Ryhmä selkeyttää tilanteet ja ehdottaa ratkaisua, jonka johto hyväksyy.
3. Jalkautus
Johto antaa ryhmälle selkeän suunnan tai ratkaisuehdotuksen konkretisoivaksi.
4. Kysely
Tiedon kerääminen. Johtaja kyselee näkemyksiä ryhmältä parhaan mahdollisen päätöksen tukemiseksi.
5. Tiedotus
Johtaja päättää asiasta itsenäisesti ja tiedottaa tehdystä päätöksestä.

# data[].attributes.body
Osallistaminen tarkoittaa käytännössä prosessia, joka tekee osalliseksi ja aktivoi. Osallistamisen tavoitteena on mahdollistaa osallistuminen: se, että joku ottaa osaa ja on mukana jossain. Tänä avoimuuden aikakautena ihmisten mukaan ottaminen on vahva viesti jo itsessään.

1. Pääsee vaikuttamaan oppimis tavoitteisiin
2. Pääsee vaikuttamaan opetuksen siältöihin
3. Pääsee määrittelemään yhteisiä pelisääntöjä ja toimintatapoja
4. On mukana arvioinnissa

Osallisuuden tasot:
1. Mielipidettä kysytään/sinua kuunnellaan.
2. Pääset mukaan suunnitteluun.
3. Suunnittelet itsenäisesti. Vastuu opiskelijalla ja opettajalla ohjaava rooli.

Keskustelkaa, milloin osallistaminen teidän mielestänne toimii ja miten tehtynä. Kirjatkaa hyvät kokemukset ylös.
1. Aikuisilla ja vanhemmilla opiskelijoilla toimii parhaiten. (motivaatio ja ymmärrys)
2. Itsearviointi kurssin aluksi ja lopuksi auttaa havainnollistamaan oppimista (exel taulukko). Vertaisarviointi (suljettu kirjallinen palaute)

Lähteet: https://www.fountainpark.fi/blogi/osallistaminen-for-dummies/

# data[].attributes.body
Osallistaminen edellyttää riittävää tietoa asiaan liittyvistä tekijöistä, avointa eri osapuolten välistä vuorovaikutusta ja osallistumista päätöksentekoon. Mahdollisuus viedä asia eteenpäin eli osallistua käytännön toimintaan, jolloin oppijalla on tieto siitä mitä ja miten opitaan. Dialoginen suhde opettajaan ja muihin oppijoihin, mahdollisuus päättää omaan oppimiseensa liittyvistä asioista.

Kolbin kokemuksellisen oppimisen mallissa (1984) oppiminen nähdään sykleinä, oppimistapahtuma on jatkuvasti syvenevä prosessi. Malli on saanut osakseen myös kritisointia. Se sisältää kaksi oppimisen ulottuvuutta, tiedostamattoman ja tiedostetun ymmärtämisen sekä niihin liittyen neljä vaihetta:
1. Omakohtainen kokemus luo perustan oppimiselle
2. Oppijat reflektoivat omia kokemuksiaan, mikä tuo oppimiseen lisää näkökulmia
3.Abstraktissa käsitteellistämisvaiheessa pyritään kurinalaisen, systemaattisen ajattelun kautta muokkaamaan vanhoja ja luomaan uusia malleja, käsitteitä ja teorioita.
4. Aktiivisen ja kokeilevan toiminnan vaiheen tarkoitus on testata malleja sekä kokemuksista, pohdinnoista ja teorioista tehtyjä päätelmiä käytännössä.
(Kupias 2001, 16-26; Leppilampi & Piekkari 1998, 9-11; Sava 1993):

1. Opettajan tehtävänä oppilaiden havainnointi ja motivointi. Kaikki alkaa kokemuksien luomisesta ja oppilaiden oman aikaisemman osaamisen tunnistamisesta.
2. Opetusmenetelmät, opettaja toimii aktiivisesti osana opetusta. Hän ohjaa ja organisoi.
3. Opettaja hän auttaa oppilaita tekemään sen = helpottaa oppimisen prosessissa. Lisätään oppimisen merkityksellisyyttä osallistamalla oppilaita tekemiseen.
4. Oppimisen tutkiminen. Oppilaat tutkivat ja arvioivat itse oppimaansa.

Peter Pericles Trifonas, Susan Jagger. Handbook of Cultural Studies and Education. 2018

Simmons, N., Barnard, M. & Fennema, W. 2011. Participatory Pedagogy: A Compass for Transformative Learning?
http://celt.uwindsor.ca/ojs/leddy/index.php/CELT/article/view/3278/2657

# data[].attributes.body
Reflektointitaidoilla tarkoitetaan oppimien asioiden, kokemusten sekä toiminnan pohtimista, tarkastelua, suhteuttamista, peilaamista, analysoimista jne. Reflektion avulla pyritään ymmärtämään toiminnan perusteluja ja seurauksia. Opiskelija tulee tietoiseksi oman tiedon ja osaamisen tasosta, mikä auttaa suuntaamaan opiskelun jatkossa oikein.

https://www.kamk.fi/fi/Opiskelijalle/Oppimisen-tyokalupakki/Projektityokalut/Oppimisprojektit/Reflektointi

https://peda.net/jyu/ht/yjfl/reflektointi

https://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/34090/Opinnaytetyo.pdf?sequence=1&isAllowed=y

Reflektointi työkaluna:
- Kyky kehittyä reflektoinnin avulla.
- Mahdollisuus oppia tuntemaan itsensä paremmin
- Syvempi ymmärrys omasta osaamisesta
- Henkilökohtaisten vahvuuksien hyödyntäminen (yhteisössä)

- Oiva tapa arvioida omaa tekemistä, mutta saattaa usein keskittyä negatiivisiin asioihin (mitä en osaa, missä olen huono).

# data[].attributes.body
-Oppimisympäristö muodostuu fyysisestä (paikka/tila), psyykkisestä (kyvykkyys), sosiaalisesta tekijöistä, joissa oppiminen ja opiskelu tapahtuu. Hyvä oppimisympäritö tukee yksilön oppimista ja yhteisön kasvua, oppimista ja vuorovaikutusta. (Peda.net)

# data[].attributes.body
1. Reflektio on omien uskomusten oikeutuksen kriittistä selvittämistä. Reflektio vaatii ihmiseltä oman toiminnan arviointia ja toimintatapojen kriittistä tarkastelua. Reflektio on ajattelutoimintaa, jossa arvioidaan ongelmanratkaisuissa käytettävien strategioiden ja menettelytapojen toimivuutta. Reflektiivisyys tarkoittaa omakohtaista oppimisen ymmärtämistä, ohjaamista ja arviointia, suhteessa aiakisempiin tietoihin. Tärkeä on tuoda ajatukset esille ja niitä jaetaan oppijoiden ja opettajan välillä.

2. - Sisäisten mallien muodotuminen kokemusten perusteella.
-Reflektointi tekee näkyväksi mitä osaa ja mitä en osaa. Tuo esille mahdolliset oppimisen esteet.
-Vuorovaikutus ja vertaisoppiminen (uudet kytkökset).
-Oppimisen tiivistämistä.
-Tunteiden käsittelytaidot.
-Herättää meissä vaihtelevia tunteita.

Lähteet: https://jyx.jyu.fi/bitstream/handle/123456789/43374/1/URN%3ANBN%3Afi%3Ajyu-201405111681.pdf

# data[].attributes.body
Reflektointi:  opittujen asioiden sekä toiminnan pohtimista, tarkastelua ja analysoimista. Reflektoidessa pyrit antamaan itsellesi rakentavaa palautetta. Keskiössä on ominaisuuksien/taitojen/opitun tiedostaminen ja arviointi.

https://peda.net/jyu/ht/yjfl/reflektointi

Miksi reflektointi on tärkeä työkalu yksilön tai yhteisön oppimisessa, millaisia tunteita se teissä herättää ja miksi?: Tärkeä asioiden pohtimisessa. Reflektio syventää oppimista ja auttaa viemään opitun asian käytäntöön. Auttaa löytämään vahvuudet ja kehityksen kohteet sekä miettimään päästiinkö haluttuun tavoitteeseen.
- vaatii enemmän työtä
- opistusta asiasta saa enemmän irti

# data[].attributes.body
Osallistaminen tarkoittaa prosessia joka aktivoi ja tekee osalliseksi. Tavoitteena on mahdollistaa osallistuminen, ottaa osaa ja on mukana.

Osallistaminen tarkoittaa mahdollisuuksien tarjoamista ja osallistuminen mahdollisuuksien hyödyntämistä.

Osallistaminen tikapuut:

1. Ryhmäpäätös - yhdessä luominen

2. Yhteistyö - ehdotuksen pyytäminne

3. Jalkautus - ehdotuksesta keskusteleminen

4. Kysely - tiedon kerääminen

5. Tiedotus - päätöksistä kertominen

Toimii, kun esim työpaikalle kehitetään jotain, mikä vaikuttaa kaikkien tekemiseen.

https://www.fountainpark.fi/blogi/osallistaminen-for-dummies/

https://thl.fi/fi/web/hyvinvointi-ja-terveyserot/eriarvoisuus/hyvinvointi/osallisuus

https://grapepeople.fi/tag/osallistaminen/

# data[].attributes.body
- kiva erilainen työskentelytapa
- padlet työskentelytapaa voisi hyödyntää jatkossa
- avarti ajatuksia oppimisympäristöstä ja oppijakeskeisyydestä
- antoi hyviä lähteitä joita käyttää tulevaisuudessa
- LEARN menetelmää voisi hyödyntää tulevaisuudessa kun suunnittelee opetusta

# data[].attributes.body
Osallistaminen on opiskelijan oman yksilöllisen vastuun ottamista omasta opiskelusta. Opettajan tavoitteena on ohjata opiskelijaa niin, että opiskelijalla on vapaus oppia ja kehittyä. Opettajan tehtävä on tarjota opiskelijalle paras mahdollinen oppimisen ympäristö ja oppimisen työkalut kohti opiskelijan asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi.

http://www.oamk.fi/epooki/2018/osallistava-pedagogiikka/
https://grapepeople.fi/blogikirjoitus/milloin-osallistaa-ja-kuinka-paljon/

# data[].attributes.body
- Viimeinen artikkeli oli hyvä, koska siinä oli konkreettisia esimerkkejä ja työkaluja. Otamme omaan käyttöön mm. suunnittele kysymykset etukäteen ennen tuntia,  vuorovaikutuksen lisääminen ja kysymyksen kääntäminen takaisin oppilaille.
- Työskentelytapa tuki oppimista hyvin.
-Joustava ajankäyttö antoi jokaiselle yksilölle tarpeellisen ajan prosessoida aihetta.
-Palautteenanto ruuhkautui.
-LEARN on hyvä check list kun suunnittelee tuntia.

# data[].attributes.body
Reflektiointi tarkoittaa kokemusten ja oppimien asioiden pohtimista ja tarkastelua. Tavoitteena syventää ymmärrystä. Pyrintään antamaan itselleen rakentavaa palautetta. Tarkoitus tarkastella itseä kehittävästi ilman negatiivista arvostelua. Tarkoitus ei ole keskittyä kritiikin ja huonojen puolien etsimiseen, vaan keskiössä on ominaisuuksien/taitojen tiedostaminen ja arviointi.

Koulussa painotettu työkalu, hyvin tärkeä itseä kehittäessä. Esim. koulumatkat mielestämme hyviä hetkiä reflektoida päivän tapahtumia. Meidän mielestämme paperille tai wordiin reflektointi lähteiden kera ei toimi yhtä hyvin.

https://peda.net/jyu/ht/yjfl/mor

https://kansalaisfoorumi.fi/blogi/reflektoiden-kohti-kulttuurienvalista-oppimista/

# data[].attributes.body
+ Uusi menetelmä.
+ Hyvä alusta työskentelylle.
+ Podcast herätteli ajatuksia aiheeseen
+ Lähdekriittisyys
- Vain yksi pystyy muokkaamaan alustaa

Työkalupakkiin:
Oppimisympäristö ei ole ainoastaan konkreettinen vaan myös psyykkinen.

# data[].attributes.body
Reflektio on yksilön prosessi, jossa pyritään ymmärtämään asiat/teot sekä luoda perustelut sille miten ja miksi asia tehdään. Reflektion avulla pystymme yhdistämään henkilökohtaisen kokemuksemme laajempaan kokonaisuuteen.

Reflektio on ajattelutoimintaa, jossa arvioidaan ongelmanratkaisuissa käytettävien strategioiden ja menettelytapojen toimivuutta. Se ei voi olla osa välitöntä toimintaprosessia, vaan kriittinen reflektio vaatii aina pysähtyneen tilan, jossa omia merkitysperspektiivejä voi tarkastella ja tarvittaessa muuttaa.

Chang, B. 2019. Reflection in Learning. Luettavissa: https://files.eric.ed.gov/fulltext/EJ1210944.pdf

Kotamäki, L. 2014. Reflektio-osaamisen kehittyminen lastentarhaopettajopintojen aikana. Luettavissa: https://jyx.jyu.fi/bitstream/handle/123456789/43374/1/URN%3ANBN%3Afi%3Ajyu-201405111681.pdf

# data[].attributes.body
- opetti oppijakeskeisen opetuksen keskisiä teemoja.
- lähteiden kriittinen arviointi ja niiden ajankohtainen tarkastelu
- padlet-alustana hyvä, mutta miinuksena se, että yksi voi muokata
- padletti pakkihi

# data[].attributes.body
Reflektio on välttämätöntä niin yksilön kuin organisaation oppimiselle. Reflektiolla yksilö pyrkii selvittämään kokemuksiaan tavoitteenaan uuden tiedon konstruointi tai uusien näkökulmien löytäminen.
Reflektoinnissa oppija rakentaa tietämystään aikaisempien tietojensa ja kokemustensa päälle.
Yksilön reflektointi mahdollistaa syvällisen oppimisen

https://www.eoppiva.fi/oppiminen-on-vuorovaikutusta/

# data[].attributes.body
- Hyvä muistutus lähdekriittisyydestä ja siitä, että lähteiden tutkiminen vie aikaa
-  Osallistamisen moniulotteisuus

Työkalupakkiin:
- Libguides
- Google teoshaku
- Padlet- pohja

# data[].attributes.body
Luotettavien lähteiden etsiminen on haastellista ja niiden löytymiseen täytyy varata aikaa. Avasi oppijakeskeisten menetelmien moninaisuuden. Vapautta yksilölle.