# data[].attributes.body
Da der ikke er obl. stud. produkter laver vi i stedet øvelsesopgaver de studerende  enten kan bruge ind i afsluttende test eller til modul synopser. Anvendelighed er motiverende. Netpakker (NP) er ikke bare mere læsning. Ss (studerende) skal GØRE noget. For sig selv, ikke for min underholdning. Det kan godt være, de skal læse noget, men så er det fordi det skal anvendes ind i noget, de skal gøre.
Fx skal Ss i modul 2 bruge en liste i Cameron ch. 2 som forklarer hvor mange "task demands" der er i en udvalgt opgave til nogle elever. "Task support" forklares også. Jeg vil have de studerende til at vælge en elevaktivitet og analysere den udfra samme begreber for at gøre tænkningen nemmere - hvilket de kan bruge ind i modultesten og ind i synopsisskrivning.

"Bransford, Brown and Cocking (1999), in an insightful book on the new

science of learning, provide evidence that effective learning environments

are framed within the convergence of four overlapping lenses. They

argue that effective learning is community-centred, knowledge-centred,

learner-centred, and assessment-centred. " http://www.aupress.ca/books/120146/ebook/02_Anderson_2008-Theory_and_Practice_of_Online_Learning.pdf (p. 47) - SS skal opøve knowledge, anvende det analytisk ind i opgaver, der giver mening for dem selv (vælg opgave fra egen praksis) - learner centred; de skal gøre det i grupper - delel viden/erfaringer (er det nok til at være community centred?) og assessment ... muligvis får de selv formative assessment af mig, eller også skal de self-assess... afhænger af, hvilken opgave der er i spil. Hvis det er øveopgaver, de skal kunne bruge ind i prøve/synopser, så vil det nok give god mening hvis jeg fortæller dem, hvor de skal udvikle mere.

# data[].attributes.headline
Sammenhæng mellem de tre undervisningsrum 

# data[].attributes.subject
Sammenhæng mellem de tre undervisningsrum 

# data[].attributes.body
Fokus i forårssemesteret ‘19 bliver på at skabe sammenhæng mellem de tre undervisningsrum og studenterdeltagelse i asynkrone.  Fokus er på kvalificering af stilladsering, indhold og aktiviteter.

Hvilket indhold fra modulbeskrivelserne (i f19 modul1 og 2) giver det mening at lægge i den asynkrone undervisning? Hvordan kan der kobles til studieprodukter? - fx nedbryde de færdigheder som de studerende indirekte arbejder med i studieprodukterne til meningsfulde elementer (forstudier) i det asynkrone - studieprodukterne skal kunne laves uden at de studerende har deltaget i det asynkrone.

Vi påtænker at undersøge ovenstående ved fælles forberedelse og refleksion af de asynkrone undervisningsgange. Det relationelle håber vi at kunne understøtte som en positiv sideeffekt ved øget undervisertilstedeværelse i det asynkrone rum.  Altså hvordan kan vi give de studerende oplevelsen af undervisernærvær/tilstedeværelse i det asynkrone rum? (eksperimenter med kontakttider?)

Metoder: flipped learning og it’slearnings diskussionsredskab afprøves.  Øget stilladsering af asynkron undervisning. Generelt er ønsket at eksperimentere med typer af opgaver/redskaber/indhold i det asynkrone rum.

Ønske om at indskrive en grad af deltagelsespligt ift. Det asynkrone og/eller det virtuelle i historiemodulerne i studieordningen.

# data[].attributes.body
Literacymodulets (DU2) overordnede formål er, at den studerende tilegner sig fagdidaktisk viden om og færdigheder i at planlægge, gennemføre og evaluere læringsmålstyret undervisning i literacy fra 4.-10. klassetrin (omformuleret version af studieordningen). DU2 omtales ofte som udfordrende for de studerende, da modulet almindeligvis betegnes som det mest komprimerede og indholdstunge af de fire moduler i dansk for udskolingen. Derfor anser jeg det som en relevant udfordring at tage op i forbindelse med udviklingen af et didaktisk forløb til inspiration for nye net-undervisere (og eventuelt andre).

Et andet særligt træk ved DU2-modulet er, at der ikke skal afleveres studieprodukter. Modulet afsluttes med en intern national skriftlig prøve, hvilket betyder at det asynkrone i højere grad skal kunne indgå i den løbende undervisning på vej mod prøven frem for i sammenhæng med studieprodukter.

Det særlige fokus jeg anlægger i projektet vil tage udgangspunkt i følgende arbejdsspørgsmål:

·         Hvordan kan der skabes sammenhæng mellem det virtuelle, asynkrone og fysiske læringsrum, så især det asynkrone rum virker meningsfuldt for de studerende og herudover bl.a. tager udgangspunkt i praksisnære situationer?

·         Hvilke fagfaglige elementer giver det mening at lægge i hhv. det virtuelle, asynkrone og fysiske rum?

Uddybning af arbejdsspørgsmål

Flere didaktiske perspektiver knytter sig til de tre undervisningsrum (se litteratur). Hos Borglund (2011) anses eksempelvis øjenkontakt i virtuelle indkald som væsentligt i videokommunikationen. Bingen (2012) diskuterer muligheden for fleksible online faglige diskussioner. Ifølge Nortvig (2013, 2016) giver den asynkrone undervisning mulighed for at afprøve teori i simulerede praksissituationer og i forlængelse af dette udvikle de studerendes professionelle identitet. Især sidstnævnte aspekt kunne være interessant at afprøve i forløbets asynkrone undervisning.

Litteratur:

Borglund, L. (2011). Att handleda med webbkamera: Något blir annorlunda. (Øjenkontakt er vigtigt i videokommunikationen)

Dau, S. (2015). Studerendes orientering i fleksible  Professionsuddannelsers læringsrum: Et narrativt casestudie af vidensudviklingens veje og afveje. Videnbasen for Aalborg UniversitetVBN, Aalborg UniversitetAalborg University, Det Humanistiske FakultetThe Faculty of Humanities, E- learning labE-learning lab.

Gynther, K., Christensen, O., & Rasmus Jørnø. (2013). Synkrone online læringsmiljøer – didaktisk design for synkron undervisning understøttet af digitale teknologier. Læring Og Medier, 6(11) http://ojs.statsbiblioteket.dk/index.php/lom/article/viewFile/8660/13399

Hanne Maria Bingen, & Martin Aasbrenn. (2012). Fleksibel fagdiskusjon. Uniped, 35(03), 16-31. (Om online faglige diskussioner)

# data[].attributes.headline
Fokus: Hvordan kan vi arbejde med undersøgelser og problembehandling i virtuelle indkald og asynkrone forløb

# data[].attributes.subject
Fokus: Hvordan kan vi arbejde med undersøgelser og problembehandling i virtuelle indkald og asynkrone forløb

# data[].attributes.body
På de ordinære hold har vi succes med at arbejde med undersøgende arbejde og problembehandling, og det fungerer fint i de fysiske indkald.
For nogle studerende er det en proces at acceptere at der ikke er en direkte vej fra a til b, at der ikke straks er et bestemt svar – der skal arbejdes med forståelsen af undersøgende arbejde og indstillingen til det, at forstå at det er helt legitimt og fornuftigt at starte tilfældigt og først langsomt udvikle en systematik. Hvis de studerende skal kunne arbejde selv uden hjælp, skal de have en forståelse og accept af hvad undersøgende arbejde er.
Vi vil afprøve
(1) Undersøgende arbejde med GeoGebra hvor man deler skærm samarbejder under det virtuelle indkald
(2) Undersøgende arbejde med konkrete materialer
(3) Undersøgende arbejde med digitale repræsentationer af konkrete materialer
Desuden skal der udvikles opgaver med en progression fra enkle, ret stilladserede opgaver til større og mere frie undersøgelser

# data[].attributes.headline
Fra ”Engageerede didaktiske design i blended learning”: De lærerstuderende oplever at blended undervisningsforløb er meget opsplittet. Især de første år” (Dau og Konnerup, 2016: p.21).Formålet med dette net-didaktiske materiale er at undersøge og innovere intromodulet, således at kommende nye studerende og undervisere på intro-modulet får en læringsøkologisk forståelse af den net-baserede læreruddannelse. Med læringsøkologisforståelse henvises til Dau og Konnerups definition af begrebet Learning Ecology, der referer til en samling af virtuelle og fysiske kontekster, der faciliterer læring. Læring bliver i denne forståelse ikke blot et traditionelt samspil med omgivelserne, medstuderende og underviseren, men et mix af forskellige læringsformer og teknologier, der lægger op til en øget pædagogisk merværdi. Denne forståelse af undervisningen og læring fordrer meningsfuld sammenhæng mellem de tre undervisningsformer (fysisk-, virtuel- og asynkron undervisning). Fokusområdet for forårets undersøgelse retter sig derfor mod:

# data[].attributes.subject
Fra ”Engageerede didaktiske design i blended learning”: De lærerstuderende oplever at blended undervisningsforløb er meget opsplittet. Især de første år” (Dau og Konnerup, 2016: p.21).Formålet med dette net-didaktiske materiale er at undersøge og innovere intromodulet, således at kommende nye studerende og undervisere på intro-modulet får en læringsøkologisk forståelse af den net-baserede læreruddannelse. Med læringsøkologisforståelse henvises til Dau og Konnerups definition af begrebet Learning Ecology, der referer til en samling af virtuelle og fysiske kontekster, der faciliterer læring. Læring bliver i denne forståelse ikke blot et traditionelt samspil med omgivelserne, medstuderende og underviseren, men et mix af forskellige læringsformer og teknologier, der lægger op til en øget pædagogisk merværdi. Denne forståelse af undervisningen og læring fordrer meningsfuld sammenhæng mellem de tre undervisningsformer (fysisk-, virtuel- og asynkron undervisning). Fokusområdet for forårets undersøgelse retter sig derfor mod:

# data[].attributes.body
1) et didaktisk design, der tydeligt viser og faciliterer sammenhængen mellem de tre undervisningsrum
2) engagerede undervisere, der er nærværende i alle tre undervisningsrum (Christensen et al, 2013)
3) øget vægt på de studerendes engagement fagligt og socialt samt peer to peer feedback

Henvisning til litteratur:
Konnerup, U., & Dau, S. (2017). Engagerende didaktiske design i blendede læringsrum: – et grundlag for facilitering af læreprocesser.

Tidsskriftet Læring og Medier (LOM), 9(16). https://tidss
litteratur. Pædagogiske greb i fjernundervisning", Engagerende didaktiske design i blended læringsrum.