# data[].attributes.headline
חדר 1: יעל אילון לוסטיגמן, נטע בורוביץ' 

# data[].attributes.subject
חדר 1: יעל אילון לוסטיגמן, נטע בורוביץ' 

# data[].attributes.attachment_link.title
קתרין ג'ונסון מצגת

# data[].attributes.body
מיקה געש, עלמה, יסמין בן-עמי ואני לא בטוחה מי עוד היה בחדר, אם הייתם איתי בחדר תוסיפו בתגובות על זה

# data[].attributes.headline
מארי קירי- יולי טיסונה יא 5

# data[].attributes.subject
מארי קירי- יולי טיסונה יא 5

# data[].attributes.headline
חדר 6 - קתרין ג'ונסון.

# data[].attributes.subject
חדר 6 - קתרין ג'ונסון.

# data[].attributes.body
יובל מימון, שירה הדר, יואב יעקובי, עידו בן דוד, מיכל גל.

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה על קתרין גונסון- ביולוגיה 11-02-2021-19.54

# data[].attributes.headline
ברכה רמות- יהלי הרשקוביץ

# data[].attributes.subject
ברכה רמות- יהלי הרשקוביץ

# data[].attributes.attachment_link.title
ברכה רמות יהלי (1)

# data[].attributes.headline
רפלקציית בעיות תנועה- יול

# data[].attributes.body
רפלקציית בעיות תנועה- יולי טיסונה יא 5

# data[].attributes.body
ים רשמן, אמילי מיצוויץ׳, גיא שוורץ, קטרינה, אלמה שדה ואלמה לנג.
החוקרת: עדי קמחי

# data[].attributes.headline
עדה יונת- חדר 5

# data[].attributes.subject
עדה יונת- חדר 5

# data[].attributes.body
חדר 5

שמה של החוקרת- עדה יונת

ארץ מוצאה- ישראל

ארץ המחקר- ישראל

שנת הלידה- 1939 22 ביולי

תחום המחקר בו עסקה- קריסטלוגרפיה של חלבונים, מחקר סדר האטומים בגבישים מוצקים. מחקריה עסקו בעיקר במבנה ובפעילות של ריבוזום.

מה הייתה תרומתה של החוקרת למחקר, מה הייתה הייחודיות במחקרה ומה הייתה פריצת הדרך במחקרה- תחילה פיתחה שיטה להקפאת גבישים הנקראת קריו- קריסטלוגרפיה. פיתוח נוסף הוא שימוש בריבוזומים המצויים בחיידקים מים המלח ולכן הם יציבים גם בריכוזי מלח גבוהים ושימוש בחיידקים ממעיינות מים חמים העמידים לטמפרטורות גבוהות. כך, היא יכלה לחקור את מבנה הריבוזום מה שאפשר להבין לעומק את דרכי הפעולה של תרופות אנטיביוטיות קיימות ופיתוח של תרופות חדשות. התגלית עליה קיבלה את פרס הנובל הייתה הבנת הקשר בין הTRNA לריבוזום בייצור חלבונים בתא.

*בתחום הקיסרטלוגיה, מתבצעת עבודה עם גבישים אותם מעבירים בקרני X כדי לקבל מידע אודותיהם. תוחלת החיים הקצרה של הגבישים גררה בעיות בניתוח הנתונים שלהם. נדרשת קרינה חזקה מאוד כדי לקבל את תמונת המבנה המרחבי, והיא פרקה את הגבישים בזמן התהליך. עדה יונת ועוד קבוצת מדענים פיתחו שיטה להקפאת גבישים שפתרה בעיה זו.

*מחקרה עסק בין היתר בחקר הריבוזום. הממצאים שאספה בקשר למבנה שלו ואתרי הפעילות שבו איפשרו הבנה מבוססת יותר של מנגנוני תרופות אנטיביוטיות ופיתוח תרופות חדשות.

מגישות: עדי כצמן, מאי אספרנה, שירה שמש, אלה קובליוב,

# data[].attributes.headline
פרפסור תמר דיין- חדר 11

# data[].attributes.subject
פרפסור תמר דיין- חדר 11

# data[].attributes.body
ארץ מוצא:ישראל

ארץ מחקר:ישראל

שנת לידה:1957

תחום המחקר שבו עסקה:זואולוגיה

מחקרים רבים בתחומי הזואולוגיה והאקולוגיה, ביניהם מחקר על מניעי דפוסי פעילות של עכברי המדבר הסלעיים והשפעת זיהום אור על המערכת והאקולוגית שלהם. מצאה יחד עם מרב וונשק ופרופסור אברהם חפץ שנמלת האש הקטנה מתפשטת בקצב גבוה בהשפעת האדם(הנמלה מקננת בתוך בסיסי עץ ועציצים, אותם מעבירים בני אדם ממקום למקום). כך העלתה מודעות לנושא והביאה למחקרים נוספים בנושא דרכי הדברתם. פרסמה במהלך חייה למעלה מ-100 מאמרים מדעיים.

אמרה/משפט/התייחסות מעוררת השראה או עניין שמיוחסת אליה: "אני רואה את עצמי בת-מזל להיות אקולוגית ולהוביל את הקמת המוזיאון הלאומי לטבע בתקופה בה הנושאים הללו מצויים בראש סדר היום המדעי והציבורי בעולם."

פרטים מעניינים על קורות החיים שלה: כבר בגיל 24 סיימה תואר במדעי החיים במסלול למצטיינים באוניברסיטת תל אביב וב 2013 קיבלה את אות החברה להגנת הטבע על תרומתה המשמעותית בתחום זה. כיום היא מנהלת את מוזיאון הטבע ועוסקת במחקר ושמירה עליו.

תובנות ומה גרם לנו לבחור בה: היא מדענית ישראלית שלא ידענו עליה הרבה ורצינו להרחיב את האופקים שלנו.

שמות חברי הקבוצה: יואב ארזי, נועם גלוזברג, רון יוסף אילון, תמר זיס, מעין מסיקה

# data[].attributes.body
עדה לאבלייס הייתה האדם הראשון שתכנת,היא הייתה רוזנת אנגליה ב1800 והייתה ידועה כגאונה. היא רשמה אלגוריטמים לחישוב מספרי ברנולי במנוע האנליטי שבנה צארלס בבג.

The more I study, the more insatiable do I feel my genius for it to be.”

# data[].attributes.attachment_link.title
ביוךוגיה תמונה

# data[].attributes.headline
חדר 13- פרנסואז בארה-סינוסי

# data[].attributes.subject
חדר 13- פרנסואז בארה-סינוסי

# data[].attributes.headline
חדר 9 - מיכל שוורץ

# data[].attributes.subject
חדר 9 - מיכל שוורץ

# data[].attributes.body
מיכל שוורץ נולדה בארץ בשנת 1950. מחקרה נערך בארה''ב ותחומו היה נוירואימיולוגיה. במחקרהחקרה את יחסי הגומלין בין המוח ומערכת החיסון והייתה הראשונה שהראתה את חשיבות תאי מערכת החיסון בתחזוקת המוח הבריא ובסיוע למוח חולה.
כשנשאלה "איך את מציעה למי שמוצא את עצמו תחת ביקורת לא עניינית להתמודד?"

ענתה: "חד משמעית לא על ידי ויתור. אם הולכים אחרי משהו שמאמינים בו, אוהבים אותו והתשוקה המקצועית נמצאת בו, צריך להמשיך בדרך ולהיות מוכנים לכך שהיא לא תמיד תהיה קלה. אני לא יודעת להגיד אם הדרך שלי הייתה יותר קשה בגלל מהות הסוגיה המדעית, בגלל היותי אישה, או גם בגלל מי שאני. אני מקווה שלנשים צעירות שיעשו כיום פריצות דרך, יהיה יותר קל".
בחרנו במיכל שוורץ משום שלדעתינו היא אישה חזקה ופורצת דרך שלמרות הקשיים בדרכה היא הצליחה לפרסם מאמרים פורצי דרך בתחום שלא נחקר עוד.
בחדרינו השתתפו: שירה דרור, עדי שטיין, ליה אמרני נבון, גרמן פורגין ומיכאל וייס.

# data[].attributes.body
חדר 16

אורי דרזון, ליה אלישיב, עמית שבולת, סופיה ל., אליסה מ.

שם: עדה יונת

ארץ מוצא: ישראל

שנת לידה: 1939

ארץ המחקר: גרמניה, שיקגו, MIT

תחום מחקר: ביוכימיה

תרומתה ופריצת הדרך: גילוי מבנה ופעילות הריבוזום

"הקו המנחה את התנהלותי המדעית יכול להיות מסוכם ב'ללכת בעקבות הסקרנות, ולא להירתע מקשיים"

# data[].attributes.headline
חדר 17 - על ג׳יין גודול

# data[].attributes.subject
חדר 17 - על ג׳יין גודול

# data[].attributes.body
איילת רימון, גלי מלבסקי, סער וולפשטיין ונועם פוגל

# data[].attributes.headline
שמה של החוקרת : מארי קיר

# data[].attributes.body
שמה של החוקרת : מארי קירי
ארץ מוצאה : פולין
ארץ המחקר : צרפת
שנת הלידה : 1867
ואם הלכה לעולמה גם את שנת הפטירה. : 1934

3 .כתבו מהו תחום המחקר בו עסקה. : פיזיקה עם בן זוגה וכימיה לבד. 

4 .כתבו מה הייתה תרומתה של החוקרת למחקר, מה הייתה
הייחודיות במחקרה ומה הייתה פריצת הדרך במחקרה. : היא מצאה את הקרינה וגילתה שני יסודות (רדיום ופולוניום).

5 .חפשו אמרה/ משפט/ התייחסות מעוררת השראה או עניין
שמיוחסת אליה. : "איננו צריכים לפחד, אנחנו רק צריכים להבין"

6 .ניתן להכניס בדף שלכם פרטים מעניינים על קורות החיים של
המדענית.
"מהחקירה" אודותיה. ומה גרם לכם לבחור בה. : 
הטריילר למארי קירי בקהוט היה מעניין וגרם לנו לרצות לחקור עליה. בנוסף היא זכתה בשני פרסי נובל.

7 .תובנות שלכם, : היא האישה היחידה שקיבלה שני פרסי נובל שזה השג מדהים והייתה לה זיקה אמיתית למדע ולא חקרה אותו בשביל פרסום או תהילה.

9 .הוסיפו את שמות חברי הקבוצות וכתבו את מספר.
החדר בו עבדתם. : מאשה מרטינו, אביגיל דייויס, אנה קרצ'ון, איתי סתו.

# data[].attributes.body
◦ מספר חדר: 2
◦ חברי הקבוצה: מיה פלביץ, עלמה מואב, גלינה לוסיבה ושירה דורון
◦ ארץ מוצא: סין
◦ ארץ מחקר: סין
◦ שנת לידה: 30.12.1930
◦ תחום המחקר: חולי מלריה
◦ משהו מיוחד במחקר שלה: היא האדם הראשון שבחרה לעשות את המחקר שלה על גופה (היא נדבקה במחלה). היא השתמשה בקרני איקס בשביל לפענח את החומר הפעיל בחולים
◦ פרטים מעניינים: היא לא קיבלה דוקטורט
◦ משפט: הסינית הראשונה שזכתה בפרס נובל
◦ תובנות: זה מעורר השראה שהיא לקחה את המחקר צעד קדימה, סכנה את בריאותה ותרמה את גופה למדע.

# data[].attributes.headline
מארי קירי, חדר 10: ליאן רומנו, אביגיל מילר, אורי כרמלי, רות חנוכייב

# data[].attributes.subject
מארי קירי, חדר 10: ליאן רומנו, אביגיל מילר, אורי כרמלי, רות חנוכייב

# data[].attributes.body
מארי קירי נולדה בפולין, ורשה בשנת 1867.
ארץ המחקר: צרפת
שנת פטירה: 1934
תחומי מחקר: כימיה ופיזיקה.
כלת פרס נובל לפיזיקה לשנת 1903- המחקר על תופעת הקרינה.
זכתה בפרס נובל נוסף לכימיה בשנת 1911 על גילוי הרדיום והפולוניום, ועל חוקר הרדיום.
מארי קירי בחנה באופן כמותי את עוצמת הקרינה הנפלטת מחומרים שונים.
"לעולם איני מסתכלת בעבודה שעשיתי. תמיד אני רואה רק את מה שעוד צריך לעשות."
בחרנו במארי קירי כי היא מעוררת השראה רבה!

# data[].attributes.headline
עדה יונת - חדר מספר 4: אלין רוזנברג, עדי זלצר, גיא רגב ונגה ערמון

# data[].attributes.subject
עדה יונת - חדר מספר 4: אלין רוזנברג, עדי זלצר, גיא רגב ונגה ערמון

# data[].attributes.body
עדה יונת נולדה ב-22 ביוני 1939 בירושלים, ישראל.

תחום המחקר בו עסקה הוא המבנה המרחבי של הריבוזום.

ב-1978 פגשה בכנס מדעי את את נשיא מכון מקס פלאנק לגנטיקה מולקולרית בברלין. הוא הציע לה לעבוד במכון ונתן לה כמויות רבות של ריבוזומים. יונת החלה לעבוד בגרמניה בשיתוף פעולה עם הקבוצה, וכעבור שנתיים הצליחה לקבל תמונה ראשונה של תת היחידה הגדולה בריבוזום.

״אמרו לי תמותי לפני שתגיעי לשם״ (הכוונה לגילוי מבנה הריבוזומים).
במקביל להיותה מדענית היא התחתנה ויש לה ילדה שכיום היא רופאה בכירה ומומחית לגנטיקה בתל השומר.
גילוי סודותיו של הריבוזום עשוי לשפוך אור על כמה מהשאלות המרכזיות של החיים עצמם: איך הפכו החלבונים למולקולה החשובה לקיום חיים וכיצד הם שכללו כל כך את ייצור החלבונים במהלך האבולוציה. התשובות לשאלות המסקרנות האלה יהיו נעוצות במידה רבה בהישג פורץ הדרך של עדה יונת.
עדה יונת התפרסמה בעבודתה פורצת הדרך בתחום פענוח המבנה המרחבי של הריבוזום על ידי קריסטלוגרפיה באמצעות קרני רנטגן.
את ההשראה לרעיון שאִפשר בסופו של דבר לגבש ריבוזומים קיבלה יונת ממאמר על דובי קוטב, שהראה כי הריבוזומים בתאיהם מסתדרים במבנה צפוף מסוים לקראת שנת החורף. בעקבות זאת היא התחילה לבדוק את מבנה הריבוזומים של אורגניזמים שחיים בתנאים קיצוניים, בהנחה שהריבוזומים שלהם יהיו עמידים יותר בפני שינויים בסביבה. אחת הבעיות עם גבישים של חומר כה עדין היא שהם נוטים להתפרק כשחושפים אותם לקרינה שאמורה לקבוע את המבנה שלהם. כדי למנוע את ההתפרקות החליטה יונת להקפיא את התאים במהירות לכ-190 מעלות צלזיוס מתחת לאפס, באמצעות חנקן נוזלי. אולם השיטה הזאת הרסה את הריבוזומים. כאן היא שילבה בעבודתה טכניקה של כימיה אורגנית וטבלה את גבישי הריבוזומים בשמן לפני ההקפאה המהירה. השיטה שפיתחה יונת מכונה כיום "קריו-ביו-קריסטלוגרפיה", ומשמשת לקביעת המבנה של חומרים ביולוגיים רבים.
הסרת המכשול אפשרה ליונת ולעמיתיה להתחיל לקבוע בהדרגה באמצע שנות ה-90 את המבנה של גבישי ריבוזומים בעזרת קרני רנטגן חזקות. עד מהרה, כשהתברר שהדבר אפשרי, הצטרפו עוד קבוצות מדענים בעולם למרוץ אחר פענוח מבנה הריבוזום.

# data[].attributes.headline
עדה יונת - חדר 19 - רומי הררי ועודד קאופמן

# data[].attributes.subject
עדה יונת - חדר 19 - רומי הררי ועודד קאופמן

# data[].attributes.body
שם: עדה יונת
ארץ מוצא: ישראל
שנת לידה: 1939
ארץ המחקר: ארצות הברית
תחום מחקר: חקר מבנה הריבוזום
תחום מחקר: כימיה, ביוכימיה וביופיזיקה
פריצת דרך: פיתחו שיטה להקפאה מהירה של גבישים כך שהעמידות שלהם לקרינה תעלה.
שימוש בריבוזומים שמקורם בחיידקים שמצואים בים המלח, דבר האפשר גיבוש של הריבוזומים, הקרנתם והבנת שלבי הפעולה בתהליך הסינתזה של חלבונים.
"להבדיל ממי שהולך לאח הגדול, אני לא רוצה להופיע כבדרנית אלא לעודד מחשבה וסקרנות."

# data[].attributes.headline
ברברה מקלינטוק - חדר מספר 20: מיקה צפריר, מריה פולישוק

# data[].attributes.subject
ברברה מקלינטוק - חדר מספר 20: מיקה צפריר, מריה פולישוק

# data[].attributes.body
שם: ברברה מקלינטוק

ארץ מוצא: אמריקה

ארץ המחקר: קונטיקט

שנת לידה: 1902

שנת פטירה: 1992

תחום מחקר: פיזיולוגיה, ציטוגנטיקה

תרומתה למחקר: פיתחה דרך יעילה לצביעת כרומוזומים שהקלה על מציאתם וזעל הזיהוי שלהם בתאים. דרך זו סייעה לזהות את השפעת הכרומוזומים על תכונות שונות.

אמרה: "היה ברור לי שאמשיך במחקר ושהוא יעסוק בכרומוזומים, בתפקידם בתא ובמערכת התורשה, כלומר ציטוגנטיקה"

תובנות: בחרנו בה כי השם שלה מגניב, ואנחנו אוהבים תירס. גם אני.

# data[].attributes.headline
חדר מספר 7 - נועה שגב, דנה ברנר, בועז בקרסקי, יונתן מרגלית ואניקה - רוזלין פרנקליין

# data[].attributes.subject
חדר מספר 7 - נועה שגב, דנה ברנר, בועז בקרסקי, יונתן מרגלית ואניקה - רוזלין פרנקליין

# data[].attributes.body
שם החוקרת: רוזלין פרנקלין, ארץ מוצא: בריטניה, שנת הלידה: 1920, שנת הפטירה: 1958, תחום המחקר: מחקר על מבנה הפחם, מחקר המבנה המרחבי של הDNA ומחקר על המבנה של וירוסים, גילתה את ההבדל בין המבנה של תרכובות פחמן שיוצרות גרפיט ובין כאלה שלא יוצרות גרפיט, הראשונה שהבחינה בהבדל בין מצבים שונים של מולקולת הDNA.  משפט מעורר השראה: את המדע וחיי היומיום אי אפשר ואסור להפריד זה מזה. פרט מעניין: בבחינות הסיום היא קיבלה את הציון השני הכי גבוה והיא התאכזבה מזה. וכמובן, כל הדרמה עם ווטסון וקריג אשר "גנבו" לה את המחקר על ה-DNA וקיבלו עליו פרס נובל. תובנות: בסופו של דבר אי אפשר לסלף את מה שקרה, וכל גילוי מדעי של אדם יתפרסם כיוון שהמדע מתועד. הדחף לגילוי האמת תמיד יביא לכך שמי שעשה דברים משמעותיים בחייו יקבל את ההוקרה שלו על כך. בחרנו בה כי למדנו על הDNA, והגילויים שלה עוררו בנו השראה, וכמו כן גם כל הסיפור שלה על העבודה הקשה שלה שהיא לא קיבלה הכרה עלייה כשהיא הייתה בחייה.

# data[].attributes.headline
קבוצה 15 - רוזלין זו

# data[].attributes.body
קבוצה 15 - רוזלין זוסמן יאלו
שמות חברות הקבוצה:
יובל יצחקי
רוני מלכה
מאיה מנדלסון
דנה עיראקי
רוני רוזנברג שיטרית

ארץ מוצא - ארצות הברית
תאריך פטירה - 2011

בחרנו אותה כי אנחנו קבוצה 15, והיא הייתה מספר 15 ברשימה (:

# data[].attributes.headline
כנפיים/ עידית ברק
אַל תְּ