# data[].attributes.body
7. Hvordan ser et demokratisk klasserom ut?

Felles laget klasseregler- henger synlig

Rom for samtale

filosofisk samtale

elevene slipper til i faglig samtale

etablerte samtaleregler (skal lytte til alle, vise respekt- medborgerskap i praksis)

Elevråd

representanten fra klassen blir stemt frem

saker blir stemt over

elevene kan selv komme med saker til rådet

Bytter på goder - autonomi-selvbestemmelse-  individperspektivet i praksis

musikkavspilling på tur

velge bok på tur

velge aktivitet i gymmen på tur

Medbestemmelsesrett i klasserommet

Flertallet bestemmer hva kosetimen skal gå til

Flertallet bestemmer hvilken bok som skal leses

Bursdagsliste- alle skal med, viser følelse av tilhørighet: felleskapsperspektiv i praksis

Samling på starten av dagen - alle får dele en ting - følelse av tilhørighet

# data[].attributes.body
Oppgave 5: Hvordan vil demokratiske lekser kunne se ut?

-       For eksempel ved leselekse, kan elevene få være med å bestemme på hvordan den skal gjennomføres. Om dette er lesebingo, lese inn på ipad eller for en voksen osv.

-       Elevene kan også få mulighet til å velge lekse; lærer kan gi flere forskjellige typer lekser/oppgaver og elevene kan få velge selv hva de vil.

-       Ukelekse i stedet for lekse som går fra dag til dag kan være med på å gjøre leksene demokratiske fordi da kan eleven selv bestemme når han eller hun har lyst til å gøre det.

-       Elevene kan også i samarbeid med lærer bestemme leksene og for eksempel hvordan de skal se ut.

-       Etter gjennomgang av tema og lekse, kan elevene for eksempel få komme med egne meninger om mengden lekser.

-       Elevene kunne fått velge mellom lekser som skal gjøres på skolen og hjemme. For eksempel hvis det er noen som synes brøk er vanskelig, kan eleven få velge å gjøre dette på skolen for å få hjelp.

Oppgave 6: Hvordan kan du som lærer utforme klasseregler der du bygger på demokratiske verdier og tradisjoner? Hvordan vil du gå frem?

-       Starte med å snakke om hvordan man vil ha det i klasserommet, også kan elevene få være med å lage regler.

-       Lærer kan komme med noen regler, elevene kan få komme med sine meninger om de. De kan være med på å fjerne eller tilføye regler.

Oppgave 7: Hvordan ser et demokratisk klasserom ut?

-       Elevmedvirkning.

-       Mulighet til at alle elevene får si sin mening, stemmen har en betdyning. Alle har rett til å bli sett og hørt.

-       Elevene må få fullføre tankene sine; fullføre tankene og argumentene sine og presentere en mening.

-       Ingen feil svar – alle har hver sin mening og det er greit. I et fellesskap erfarer barn at alle har forskjellige meninger og tanker.

-       Åpen for å være forskjellig.

-       Åpner opp for å kunne ta noen felles avgjørelser innimellom. For eksempel om man skal se film en time, så kan elevene være med på å bestemme film. Eller at alle får sjansen til å stemme. Dette kan også gjelde lesing, arbeid i samarbeid/individuelt.

-       Lære at flertallet bestemmer.

-       Øve på å ta egne valg alene. Bli selvstendig. Stole på seg selv.

-       Rammefaktorer: hvordan er pultene plassert, plassering av læreren i undervisningen, ikke bare tavleundervisning. Elevene kan for eksempel få komme med forslag innenfor rammer. Og hvordan undervisningen skal foregå.

-       Elevene kan få komme med forslag til hvem de vil jobbe med.

# data[].attributes.body
Oppgave 7

Hvordan ser et demokratisk klasserom ut?

Stor elevmedvirkning

Elevene får komme med sine tanker, meninger, ideer og argumentere for det

Respektere og akseptere de avgjørelsene som blir tatt på vegne av felleskapet/flertallet i klassen, selv om du ikke er enig

Alle elevene har rett på en stemme og gi sin mening i valg

Alle elever har rett til å være en del av fellesskapet

Fullan støtter seg til Hattie og mener at læreren bør være en aktivitør og ikke bare en tilrettelegger.

Påvirkning til utforming av klasserommet (hvem som jobber med hvem)

Lære om, for og gjennom demokrati (Stray, 2011)

Om: demokratiundervisning, blant annet kunnskap om politiske systemer i Norge og andre land.

For: stimulere kritisk tenking, undersøke problemstillinger og skille mellom fakta og vurdering.

Gjennom: praktisk utøvelse, delta i demokratiske prosesser (diskutere, argumentere, klasseråd, elevråd og være kritiske til kilder)

Aktiv deltakelse blir lagt til rette for, gjerne gjennom anonyme avstemminger og måter å få frem meningene sine uten å måtte si det høyt fremfor klassen (eksempler; skrive lapper, mentimeter, padlet).

Trygt klassemiljø der vi jobber for at all skal føle seg inkludert og verdsatt. Alle meninger skal bli hørt, men flertallet bestemmer.

Respektere alle sine meninger, selv om du ikke er enig.

Plakater i klasserommet med barns rettigheter

Vi kobler demokratilæring til dybdelæring fordi gjennom å lære om demokrati vil elevene bli bedre rustet som medborgere i samfunnet og i arbeidslivet, som er poenget i dybdelæring.

Klasseregler som er demokratisk utformet. Elevene er med på å bestemme klassereglene.

Debatt/gruppearbeid der elevene jobber sammen

Oppgave 6

Hvordan kan du som lærer utforme klasseregler der du bygger på demokratiske verdier og tradisjoner? Hvordan vil du gå frem?

Hvordan gå frem: Elevene kommer med forslag til klasseregler - må være i tråd med skolens ordensregler. Elevene stemmer over hvilke regler de vil ha med.

Alle får lov til å si sin mening

Respekterer alles forslag og ulike meninger

# data[].attributes.body
Alle skal bi hørt, også mindretallet i blant.
Anonyme valg

Lage klasseregler sammen.
Elevene føler eierskap til reglene
Få elevene til å skrive under på klassereglene.
Debatter
Samtale med elevene.
Elevene skal ha en aktiv rolle

# data[].attributes.body
Oppgave til gruppearbeid

7) Hvordan ser et demokratisk klasserom ut?

Overordna: Kommunikasjon – rett til å si sin mening, bli likestilt, kjærlighet til hverandre, støtte hverandre, dialog, samarbeid,

Rett til å delta, eks. velge tillitsvalgt for elevråd

Variasjon på læringsstiler. Slik at alle blir inkludert og kan lære på sin måte (praktisk, logisk, entusiastisk, fantasifull og kreative måter).

Elevmedvirkning i klasserommet vil også lære dem om hva demokrati er og mulighet til å praktisere ytringsfrihet

Felles klasseromsregler (synlige i klasserommet med plakater, alle har en felles forståelse og har kommet frem til det sammen)

Klasserommet skal imøtekomme krav om tilpasset opplæring til alle elever

Læreren må se alle elever, identifisere og kjenne igjen de ulike elevenes læringsstrategier og evne å kommunisere med eleven om dens læringsutvikling

Skolen og læreren bør legge til rette for at alle elever, også de som sliter med sosiale ferdigheter, får mulighet til å delta i fellesskapet i klasserommet, dette ved å lære elevene ferdigheter for å delta i et fellesskap

Elevene har fått innføring i deres rettigheter – likeverd, rettferdighet (barnekonvensjonen, læreplanen, opplæringsloven - paragraf 9A er blant annet viktig å ha kjennskap til).

Lærerens evne til å møte eleven er avgjørende for hvorvidt man kan ha et demokratisk klasserom. Læreren må også være i stand til å verdsette elevene, ta hensyn, respektere interessene og behovene.

Barnekonvensjonens paragraf 12: “Barnet har rett til å si sin mening i alt som vedrører det og barnets meninger skal tillegges vekt.”

Elevene er med på å vurdere egen læring - felles forståelse over hva som er forventet

Valg av sitteplass; sitte enkeltvis/2 og 2/gruppevis, skal det trekkes/skal lærer bestemme

Foreldrenes påvirkning i småtrinn; vennegrupper, gaver i bursdager

Foreldrenes påvirkning ellers; klasseregler. Lekser. Aktiviteter. Dele sine forventninger, bli hørt. IGP på foreldremøter.

Vi må forholde oss til at elevene stiller med ulike referanserammer, sammenligninger og assosiasjoner fra media og andre arenaer. Dette må struktureres via begrepslæring, ulik modellering og forskjellige teorier, slik at vi stimulerer til og gir erfaring med aktivt medborgerskap og demokratisk deltakelse. Gjennom skolen skal elevene lære å leve sammen i et demokrati og tilegne seg kunnskap som de kan bruke i samfunnet som samfunnsdeltakere og medborgere (Stray, J. H., 2011, s. 45). Et av læreplanmålene elevene skal nå etter 7. trinn er å: ”formulere eit samfunnsfagleg spørsmål, foreslå moglege forklaringar og belyse spørsmålet gjennom ei undersøking” (Utdanningsdirektoratet, 2013). Her holder det med andre ord ikke at elevene kun leser læreverk og besvarer spørsmål som kunnskapskilde. Skolen skal være en arena hvor mening skapes, utvikles og videreføres (Stray, 2011, s. 45). Undervisningen skal støtte elevenes utforskning og åpne opp for demokratisk betydningsfulle situasjoner, i den forstand at elevene får erfaringer som lærer dem å håndtere muligheter og utfordringer som de vil møte senere i livet (Stray, 2011, s. 56).

Vi må gi elevene et bredt spekter av kompetanser som inkluderer læring om demokratiet, læring for demokratisk deltakelse og læring gjennom å praktisere demokratisk deltagelse. Her vil læring om demokratiet støtte statusformen for demokratisk medborgerskap ved å bygge opp kunnskap om blant annet historikk, organisering og internasjonale forhold. Dette er kunnskaper som legger grunnlaget for deltakelsesaspektet og den andre medborgerskapsformen; rolle. Elevene skal kunne delta aktivt i undervisningen og utvikle ferdigheter i kritisk tenkning og kommunikasjon, for å kunne lære gjennom aktiv og reell demokratisk deltakelse (Stray, s. 107-109).

Et av prinsippene fra opplæringsloven sier at «Elevane får delta i demokratiske prosessar og kan slik utvikle demokratisk sinnelag og forståing for at aktiv og engasjert deltaking er viktig i eit mangfaldig samfunn» (Utdanningsdirektoratet, 2006). Det betyr at en som lærer må legge til rette for at en kan bringe demokratiet og aktuelle samfunnsdebatter inn i skolen. Som et resultat av dette kan skolen være en arena hvor mening skapes, utvikles og videreføres, noe som er i tråd med hva Stray mener vil gi elevene erfaringer som lærer dem å håndtere muligheter og utfordringer som elevene vil møte senere i livet (Stray, 2011, s. 56). Det er viktig å tenke på at: ”All kunnskap vi får, får vi på bekostning av den kunnskapen vi kunne fått hvis vi ikke hadde fått den vi fikk. Valg av tilnærming både opplyser og blinder oss, og for å forstå noe nytt og ukjent, bruker vi ofte kjente bilder på nye områder” (Rønning, R. & Lesjø, J. H., 1996, s. 13). På dette viset unngår vi å snevre inn kunnskapskildene og kompetansen elevene skal tilegne seg, og legger til rette for et bredt spekter av innfallsvinkler og teori. Da vil det også være mye enklere å sikre stimuli, rom for opplevelser, egen refleksjon, dialoger og diskusjoner i læringsfellesskapet.

Eksempel på opplegg for å sikre et personsentrert klasserom (Stray, 2011, s. 142): gjennomføre videokonferanser med aktører med god kompetanse sammen med elevene, forskningsopplegg, elevstyrt undervisning, fordypningsdag, institusjonsbesøk, og ikke minst legge opp til klassediskusjoner og gruppediskusjoner for å sikre at elevene er aktive aktører i egen læringsprosess. Det er viktig å legge til rette for et åpent klasseromsklima, la elevene få sette ord på egen forståelse, lytte til andres og argumentere og reformulere egen oppfatning rundt ulike saker. Elevene er ikke bare en del av en klasse, men også et enkeltindivid som skal blomstre og bli trygg i kunnskapen om, for og gjennom arbeid med demokratiet og medborgerskapsrollen. Hovedformålet med opplæringa er at elevene skal bli selvstendige individ som har respekt for andre mennesker, ulikheter og samfunnet en er en del av (Utdanningsdirektoratet, 2013). Viktigheten av sikre at elevene får erfaringer som lærer dem å håndtere muligheter og utfordringer senere i livet er derfor stor. Inkludering i alle prosessene blir derfor sentralt.

# data[].attributes.body
Hvordan kan du som lærer benytte kunnskaper om demokrati

for å legge til rette for dybdelæring?

Når det er snakk om dybdelæring, kan man si at dette er det samme som arbeid på tvers av fag innen det samme temaet. (dybdelæring)
Elever skal få lov til å ta del i oppgavegivningen, samt hvilke strategier som skal/kan bli brukt, og hvilke sluttprodukt som skal utformes (presentasjon, digitalt, rollespill, plakat, osv...)
Dette vil hjelpe elever til å bli mer motiverte for oppgaven/prosjektet, og på denne måten ta vare på de ulike elevforutsetningene i en klasse.
Læreren skal være klar over at elevene har en medbestemmelsesrett.
Lærer kan legge til rette for diskusjoner gjerne på tvers av fag.
Legge opp til sosiokulturell og konstruktivistisk læringsteori/strategi, og styre unna behaviorismen.
Være bevisst på hvordan man legger opp lekser, og bevisst gjøre elevene på hvorfor de skal gjøre nettopp disse leksene, og hva målet med leksene er.
Det burde bli tatt hensyn til at elevene skal få lov til å selv legge til rette for når de vil gjøre de ulike gjøremålene i løpet av en uke (lekseplan).
Å tydeliggjøre læringsmål underveis i læringen. Samt og sette læringsmål for ulike oppgaver/innleveringer sammen med elevene.

# data[].attributes.body
Hvordan vil demokratiske lekser kunne se ut?
- Elevene er med på å velge hvor mye lekser de skal ha, både mer eller mindre. Elevmedvirkning. Det kan finnes ulike argumenter for hvorfor en elev vil ha eller trenger mer eller mindre lekser.
- Ha fokus på variasjon i lekseform og innhold. Bør fremme generell læring.
- Kunne være åpen for å gi ulik vanskelighetsgrad på lekser. Noen ønsker mer enn bare repetisjon, men vil også lære av lekser.
- Man kan også diskutere om det er demokratisk at læreren bestemmer at det skal være lekser.
- Leksene kan også handle om å fremme demokratiske verdier. Feks i lekser å se på nyheter, følge med på samfunnsdebatten, se et debattprogram eller en dokumentar.
- Eksempel: ukequiz. På slutten av uka er det en quiz om ukas nyheter. Et gjennomarbeidet opplegg.
- En mening med leksen og å se nytten av den. Kan f.eks. gi en oppgave som "diskutere [dette] med en person" og så kan dette legge grunnlag for en klassesamtale.
- Hvem funker lekser for? Bare de høyt presterende? Bare de som kan få hjelp?

# data[].attributes.body
Oppgave 7

Hvordan ser et demokratisk klasserom ut?

Individet vs fellesskapet

I gruppesamarbeid: når og hvordan skal man hjelpe til at alle bidrar likt, uten at noen står og drar for mye av arbeidet.

Velge om de vil arbeide alene eller i gruppe, skal ikke alltid tvinges i gruppe.

Elevmedvirkning

Elevene kan ikke velge selv når de kan levere et arbeid, det blir for mye stess for de. Kan mer velge om de vil lage film eller ha vanlig fremføring ved å presentere et arbeid eller velge selv hvilken bok de vil lese.

Klassen blir enig med læreren i fellesskap hvordan et prosjekt skal arbeides med og presenteres.

Mange veier til målet.

Elevene må få jobbe på en måte som fungerer for de. Det er motiverende og effektiv strategi å la de velge arbeidsmåter selv (Stray, 2011:130).På samme tid må vi lærere velge arbeidsmåter, fordi de er ikke modne nok til å alltid klare velge selv.

Hvordan vil du hilse på læreren på starten av dagen.

Plakater hvor de kan velge knoke, kos, highfive, håndhilse. Gjelder mest de minste klassene.

Plakater hvor de kan velge knoke, kos, highfive, håndhilse.

Hvordan legger vi lærere til rette for at elevene bidrar mer demokratisk, for alle elevtypene i klasserommet.

Sørge for at alle blir hørt, ikke kun snakke mest med de som snakker høyest eller mest i en klasseromssamtale feks.

Må utfordre elevenes komfortsone, uten å presse de som kan få skolevegring.

Elever må kjenne på å krav, oppgaver.

Elever er ikke alltid hjemmefra vant til å ha oppgaver og ansvar, og dette kan bli vanskelig for elevene.

Åpne spørsmål og prosjektoppgaver for å kunne komme frem til egne svar.

Lærere burde ha nøkkelspørsmål/hovedbegreper som må besvares, og elevene velge arbeodsmåte og hvordan produktet skal presenteres/deles med resten av klassen.

Må fortsatt ha en tydelig klasseleder og ledere/voksne. Det har vi i et demkrati også.

Lage klasseregler sammen som klasse.

Reglene må følges. Må snakkes om hvis noen har andre regler.