# data[].attributes.headline
1. Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim)

# data[].attributes.subject
1. Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim)

# data[].attributes.body
Jaunlatvieši ir studenti, kas studē Tartu.

Jaunlatviešu uzsāktā nacionālā kustība noteica latviešu tālāko attīstības virzienu, radot un izplatot priekšstatu par:

vienotu tautu ar kopīgu valodu, izcelsmi, pieredzi un attīstības interesēm;

vienu Latvijas zemi tautas etnogrāfiskajā teritorijā;

patstāvīgu latviešu kultūru bez subordinācijas vācu vai krievu kultūrām.

Svarīgāko darbu autori bija Krišjānis Valdemārs, Andrejs Spāģis, Atis Kronvalds un Frīdrihs Veinbergs.

# data[].attributes.body
Jaunā strāva bija latviešu inteliģences kustība 19. gadsimta beigās.

Ar savu darbību jaunstrāvnieki ienesa lielāku rosību latviešu kultūras dzīvē.

Jaunās strāvas pazīstamākie dalībnieki bija Pauls Dauge, Jānis Jansons-Brauns, Jānis Pliekšāns, Fricis Roziņš, Pēteris Stučka, Miķelis Valters, Elza Rozenberga, Dāvids Bundža.

# data[].attributes.body
Biedrības statūtos kā viens no galvenajiem mērķiem bija ierakstīta palīdzība "trūkumu ciesdamiem". Otram mērķim - izplatīt "derīgas zināšanas, tāpat arī godīgu kārtību un visādu gara apgaismošanu starp šejienes latviešiem" bija nacionāli noteikta ievirze, tas ļāva biedrībai kļūt par latviešu konsolidācijas centru.

# data[].attributes.attachment_caption
Senā Rīgas - Dinaburgas dzelzceļa stacija

# data[].attributes.body
Pēc 1877. gada visi pilsētnieki, kuri darbojās tirdzniecībā vai bija uzņēmēji un maksāja nodokļus par īpašumu, varēja piedalīties pilsētu domes vēlēšanās.

Pārmaiņas notika arī laukos. Par konkurentu muižai arvien biežāk kļuva tie zemnieki, kuri bija izpirkuši mājas un prata veiksmīgi saimniekot.

Ar rūpniecības attīstību pilsētās, piemēram, Rīgā, radās jauni bagātie tirgotāji un rūpnieki, kuri pārvaldīja fabrikas un biznesus.

# data[].attributes.attachment_caption
Latvijas valsts pasludināšana 1918. gadā

# data[].attributes.body
1918. gadā šajā dienā Latvijas Tautas padome Rīgas pilsētas 2. teātra (pašreizējā Latvijas Nacionālā teātra) ēkā paziņoja, ka suverēnā valsts vara Latvijā ir pārgājusi tās rokās un vērsās pie Latvijas pilsoņiem ar uzsaukumu, kurā pasludināja, ka Latvija ir patstāvīga, neatkarīga un demokrātiska republika un to vada Latvijas Pagaidu valdība.

# data[].attributes.headline
2. Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas)

# data[].attributes.subject
2. Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas)

# data[].attributes.body
Vara pieder vācu okupācijas iestādēm.

Decembra sākumā Latvijas teritoriju sasniedza Padomju Krievijas karaspēks.

Izveidota K. Ulmaņa valdība.

Padomju Kriecijas karaspēks ieņem gandrīz visu Latvijas teritoriju.

# data[].attributes.body
1918. g. 4. decembrī Padomju Krievijā tika izveidota Latvijas Padomju pagaidu valdība ar P. Stučku priekšgalā.

Latvijā sākās „Sarkanais Terors” – cilvēku vajāšana, apcietināšana un nogalināšana. Līdz ar to Padomju valdība zaudēja tautas uzticību.

# data[].attributes.body
1919. gada 16. aprīlī vācieši sarīkoja puču. To īstenoja provāciski noskaņotais mācītājs Andrievs Niedra, kurš tādējādi ieguva Latvijas nodevēja statusu. Šai dienā barona Manteifela vadītā triecienvienība izbrauca Liepājas ielās ar bruņumašīnām, ielenca Latvijas valdības namu, arestēja iekšlietu ministru Miķeli Valteru un apgādības ministru Jāni Blumbergu, pārņēma valsts kasi un ieņēma bruņoto spēku štābu.

# data[].attributes.body
Bermontiāde (1919) bija Latvijas brīvības cīņu posms, kad Bermonts un vācu Landesvērs mēģināja iegūt kontroli pār Latviju. Latvijas armija, sadarbībā ar sabiedrotajiem, izdzina uzbrucējus un saglabāja neatkarību.

# data[].attributes.attachment_caption
Pirmā Latvijas Pagaidu valdība uz "Saratova" 1919. gada jūnijā

# data[].attributes.headline
Latvijas Republikas Pagaidu valdības darbība

# data[].attributes.subject
Latvijas Republikas Pagaidu valdības darbība

# data[].attributes.body
Latvijas Pagaidu valdība (1918–1920) vadīja valsti pēc neatkarības pasludināšanas, veidoja armiju, ieviesa likumus, diplomātiski cīnījās par atzīšanu un sagatavoja pamatus Latvijas pastāvīgai valstiskai pastāvēšanai.

# data[].attributes.headline
3. Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads)

# data[].attributes.subject
3. Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads)

# data[].attributes.attachment_caption
Satversmes sapulces atklāšana Vidzemes bruņniecības namā (tagadējais Saeimas nams)

# data[].attributes.body
Latvijā 1920. gadā tika pieņemta Satversme, izveidojot parlamentāro demokrātiju ar trīs varas zaru sadalījumu: izpildvaru, likumdošanas varu un tiesu varu, nodrošinot politisko stabilitāti.

# data[].attributes.body
Ārpolitikā svarīgākais uzdevums bija nodrošināt mieru un valsts neatkarību. Lai šo uzdevumu veiktu, bija jārēķinās ar Latvijas bīstamo ģeopolitisko situāciju – Baltijā sadūrās lielvalstu intereses, un tur izveidotās mazās un jaunās valstis bija daudz cietušas Pirmajā pasaules karā.

# data[].attributes.attachment_caption
Par godu apvērsuma 5 gadu jubilejai izdota pastmarka

# data[].attributes.body
1934. gada apvērsums Latvijā bija militārs un

politisks pārdalījums, kurā Kārlis Ulmanis uzņēma pilnīgu varu, izveidojot autoritāru režīmu un iznīcinot daudzpartiju sistēmu.

Pēc 1934. gada apvērsuma Latvijā izveidojās autoritārs režīms ar Kārli Ulmani kā vienīgo valdnieku, ierobežojot politisko brīvību, opozīciju un daudzpartiju sistēmu, stabilizējot iekšpolitiku.

# data[].attributes.body
Jaunsaimnieki ar entuziasmu sāka darbu pie iegūtās zemes - iekopa tīrumus, nosusināja purvus, būvēja ēkas. Jau dažu gadu laikā lauksaimnieki spēja ar pārtiku nodrošināt sevi, gan arī ražot tirgum.

# data[].attributes.attachment_caption
30. gados jaunatvērtā Krustpils cukurfabrika. Darbinieki pie cukura vārīšanas iekārtām

# data[].attributes.body
Rūpniecība Latvijā 1920.-1940. gadā strauji attīstījās, īpaši tekstila, pārtikas, koksnes un ķīmiskajā nozarē. Tika modernizēta ražošana, izveidotas jaunas rūpnīcas un uzlabota infrastruktūra. Tā veicināja ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu.

# data[].attributes.headline
4. Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
4. Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.attachment_caption
Uzraksts latviešu un krievu valodās “Latvijas PSR”. 20. gs. 80. gadi.

# data[].attributes.body
1945. gads – Otrā pasaules kara beigās Latvija kļuva par Padomju Savienības sastāvdaļu, līdz ar to tika sākta padomju varas nostiprināšana.

Staļina valdīšanas laikā Latvijā tika veikta smaga represija pret opozīciju, inteliģenci un nacionālajiem aktīvistiem. Daudzi tika arestēti, spīdzināti vai nogalināti.

# data[].attributes.body
Pēckara periodā Latvijā tika veikta lauksaimniecības atjaunošana, koncentrējoties uz kolektivizāciju, apvienojot zemnieku saimniecības kolhozos. Tika uzsākta arī zemes rekonstrukcija un ražības palielināšana, taču bieži tika ignorētas lauksaimnieku intereses un iznīcināta individuālā saimniekošana.

# data[].attributes.body
50. – 60. gados Latvijā notika forsēta rūpniecības attīstība – uzcēla desmitiem jaunu rūpnīcu un fabriku. 60. gados sāka celt industriālos lieluzņēmumus, kas ražojas produkciju visas Padomju Savienības vajadzībām. Vietējā darbaspēka resursi neapmierināja jauno ražotņu vajadzības, tādēļ līdz ar forsēto rūpniecības attīstību masveidā ieplūda imigranti.

# data[].attributes.attachment_caption
Deportācijas vagoni Stendes dzelzceļa stacijā

# data[].attributes.body
Šajā periodā notika masveida deportācijas, represijas, kolektivizācija un kultūras apspiešana. Latvija bija Padomju Savienības sastāvdaļa līdz neatkarības atgūšanai 1990. gadā.

# data[].attributes.body
Padomju laikos izmainījās cilvēku ikdienas dzīve. Pirmie pēckara gadi pagāja trūkumā. Vēl 50. gados ikdiena zināmā mērā līdzinājās pirmskara laikam, jo daudzi latvieši izjuta savu saikni ar Rietumu kultūru un tradīcijām. Kopš 60. gadiem padomju vara centās ieviest ikdienā jaunas tradīcijas un svētkus.

# data[].attributes.headline
5. Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.subject
5. Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.body
Atmoda bija politiskā un sabiedriskā kustība Latvijā 1980. gadu beigās, kas noveda pie Latvijas neatkarības atjaunošanas. Tā bija nacionālā apziņas atdzimšana un pretestība Padomju Savienības režīmam, kā arī centieni atgūt valstiskumu pēc vairāk nekā 40 gadiem ilgas okupācijas.

# data[].attributes.body
Neatkarības pasludināšana bija viens no svarīgākajiem brīžiem Latvijas vēsturē, kad 1990. gada 4. maijā Latvijas Augstākā padome pieņēma Neatkarības deklarāciju, atjaunojot Latvijas neatkarību pēc vairāk nekā 50 gadiem ilgas Padomju Savienības okupācijas.

# data[].attributes.body
Pārejas periods Latvijā pēc neatkarības atjaunošanas (1990–1991) bija sarežģīts un izaicinājumiem pilns, jo valsts pārgāja no centralizētas padomju plānotās ekonomikas uz tirgus ekonomiku un veica būtiskas politiskas, sociālas un ekonomiskas reformas. Šis periods ietvēra gan politisko, gan ekonomisko transformāciju, lai nodrošinātu Latvijas neatkarību un pilnvērtīgu integrāciju Eiropas un pasaules sabiedrībā.

# data[].attributes.attachment_caption
Pirmais no Latvijas ierīkotajiem robežkontroles punktiem 1990. gadā - Vientuļos.

# data[].attributes.body
Pēc Deklarācijas par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu iestājās divvaldības laiks. Neatkarības pretinieku centieni bija vērsti uz to, lai panāktu M. Gorbačova akceptu Latvijas Republikas sagrāvei, - lai būtu pamats ieviest ārkārtas stāvokli un gāzt Latvijas valdību.

Rietumvalstu nostāja bija nogaidoša, - lai arī tās bija paudušas simpātijas demokratizācijas procesiem, tomēr nesteidzās atbalstīt neatkarību.

# data[].attributes.body
Mūsdienas Latvijā (no 21. gadsimta sākuma līdz mūsdienām) iezīmē stabilu un dinamisku valsts attīstību, kurā tiek veikta turpmāka integrācija globālajā pasaulē, uzlabota ekonomika un tiek risinātas dažādas sociālās un politiskās problēmas. Latvija ir mūsdienīga, demokrātiska valsts, kura turpina attīstīties, pielāgojoties jaunām globālām tendencēm.

# data[].attributes.headline
Vēsturiskā atmiņa un apziņa 20. – 21. gadsimts

# data[].attributes.subject
Vēsturiskā atmiņa un apziņa 20. – 21. gadsimts

# data[].attributes.body
1. Latvijas vēstures notikumi ir veidojuši mūsu nacionālo identitāti. Daudzi svarīgi notikumi, piemēram, Latvijas neatkarības iegūšana 1918. gadā vai brīvības cīņas, ir būtiski ietekmējuši latviešu tautas pašapziņu un apņēmību aizstāvēt savu valsti.

2. Latvija vēsturē bieži ir bijusi citu spēku ietekmē, kas ir gan veicinājusi, gan ierobežojusi valsts attīstību. Piemēram, Krievijas, Vācijas un citas lielvaras ir spējušas ietekmēt Latviju, kas bieži noveda pie cīņām par brīvību un neatkarību.