# data[].attributes.body
Frangi riik tekkis Gallias elanud germaani rahvusest hõimudest, kes haarasid võimu Rooma riigi langedes enda kätte. Frangi riigi lõi Clodovech, vaid 16-aastaselt kuningaks saanud võimukas mees. Ta kasutas ära ristiusku ja selle levitamisega saadavat Rooma paavsti soosingut.

Dünastiad:

Merovingid - Clodovechi trooniahned järeltulijad, kellele kuningas pärandas Lääne-Euroopa võimsama riigi. Pidasid palju kodusõdu.

Karolingid - Merovingide võimu nõrgenedes kodusõdade tõttu haarasid nende paleeülemad ehk majordoomused võimu enda kätte. Neist võimsaim oli Karl Martell, kelle poeg Pippin Lühike pani aluse Karolingide dünastiale Merovingid troonilt kõrvaldades.

# data[].attributes.body
Frangi riik jagunes Karl Suure järeltulijate tülide pärast kolmeks eraldiseisvaks osaks, mis aja möödudes üksteisest võõrandusid. Ühtsust vähendas veelgi keelebarjäär riikide vahel (Lääne-Frangi riik- vanaprantsuse keel, Ida-Frangi riik- vanasaksa keel). Frangi riigi lagundasid arvukad sissetungid normannide, saratseenide ja ungarlaste poolt, kes suutsid hävitustöid korraldada Karl Suure järeltulijate maadejagamise ajal tekkinud ebakindluse tõttu.

# data[].attributes.body
Clodovech - võimukas valitseja, kes suutis terve Frangi riigi endale allutada

Karl Mantell - 732. a tõkestas moslemite sissetungi Galliasse.

Pippin Lühike - paneb aluse Karolingide dünastiale ning sõlmis liidu Rooma paavstiga (tekkis kirikuriik).

Karl Suur - tema valitsemisajal saavutas Frangi riik suurima ulatuse

# data[].attributes.body
Impeerium - keisririik; suurriik, kuhu kuulub palju rahvaid.

Krahv - piirkondlik asevalitseja, kelle nimetas kuningas; hiljem muutus aadlitiitliks

Hertsog - hertsogkonna päritava võimuga võimuga valitseja

# data[].attributes.attachment_caption
Karl Suur - slaidid | Ajalugu 19.02.2025

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik 18.02.2025

7. klassi ajalooõpik II osa

# data[].attributes.attachment_link.description
Karl Suur Kristiine Pajussaar 10 c Kuressaare 2011 Karl Suur Karl oli Frangi riigi kuningas alates 768 -kogu riigi valitseja alates 771- jaRooma ehk Frangi keiser alates 800. Ta pani oma keisririigiga aluse kolmelehilisemale Euroopa suurriigile: Saksamaale, Prantsusmaale ja Itaaliale. Tapidas end otseselt Rooma keisrite järeltulijaks ja nimetas end Lääne-Roomakeisriks. Ta oli sõjali

# data[].attributes.body
Rooma keisririigi ainuvalitsejaks sai aastal 324 keiser Constantinus Suur, kes tõi pealinna Roomast üle Byzantioni, mis nimetati ümber Konstantinoopoliks. Keiser Constantinus Suur toetas ristiusku. Rooma impeerium jagati kaheks keiser Theodosius Suure poolt aastal 395.

# data[].attributes.body
Bütsantsi allakäik algas 11. sajandil türklaste-seldžukkide sissetungiga, kes vallutasid Jeruusalemma. Keisri palutud abi Lääne-Euroopast ei tulnud ja paavsti korraldusel hakkasid Euroopa rüütlid iseseisvalt moslemitega võitlema. 1204. aastal vallutasid ja rüüstasid ristisõdalased Konstantinoopoli. Türklaste kätte langes Konstantinoopol aastal 1453 ja Bütsantsi ajalugu lõppes.

# data[].attributes.headline
Bütsants oma suurimas ulatuses aastal 555

# data[].attributes.subject
Bütsants oma suurimas ulatuses aastal 555

# data[].attributes.body
Legendi järgi oli Vana-Vene riigis probleeme valitseja valimisega ja appi kutsuti kolm venda Skandinaaviast. Kaks vendadest surid peagi ja kõik võim koondus Rjuriku kätte. Temast sai esimene Vana-Vene vürst.

# data[].attributes.body
Riik ei olnud ühtne tervik ja selle asemel koosnes väikesest vürstkondadest, mille valitsejateks olid Rjurikute suguvõsa liikmed. Nad olid suhteliselt iseseisvad ja ei allunud eriti Kiievi suurvürstile. Toimusid sõjad ja vürstid ei olnud väga võimukad. Kiiev vallutati aastal 1169 Vladimiri-Suzdali vürsti poolt, kes rüüstas endise pealinna korralikult. Mongolite vallutused lagundasid Vana-Vene riigi lõplikult 13. sajandi esimeses pooles.

# data[].attributes.body
Rjurik - legendi järgi esimene Vana-Vene vürst, kes tuli Skandinaaviast appi riiki valitsema

Vladimir Püha - suurvürst, kes võttis 988. aastal ametlikult vastu ristiusu

Jaroslav Tark - suurvürst, kes tugevdas oma võimu, rajas riigi kaitseks kindlusi, korrastas seadusandlust ja soodustas kohaliku kultuuri arengut

Vürstinna Olga - ainus teadaolev naisvalitseja Vana-Vene riigis

# data[].attributes.body
Varjaagid - tänapäeva Venemaa aladel ja Bütsantsis tegutsenud viikingid

Rus - Vana-Vene riigi nimi Skandinaavia allikates; vahel nimetati varjaage ka russideks, seega andsid nemad nime Vana-Vene riigile kui ka hilisemale Venemaale (Russland, Russide maa)

Tšuudid - osa läänemeresoome rahvaid, sh eestlased Vana-Vene allikates

Bojaar - Vana-Vene ülik, habe oli neile väga tähtis

Veetše - rahvakoosolek Vana-Vene linnas

Družiina - Vana-Vene vürsti sõdalastest kaaskond

# data[].attributes.body
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/db/Principalities_of_Kievan_Rus%27_%281054-1132%29.jpg

7. klassi ajalooõpik II osa

# data[].attributes.body
Justianus I (valitses aastatel 527–565) - tal õnnestus lühiajaliselt taastada Rooma impeeriumi muistne hiilgus. Lasi rajada kuulsaid ehitisi nt Hagia Sophia katedraal

Herakleios I (valitses aastatel 610–641)- viis läbi sõjaväe ja haldusreformid ning muutis riigikeele ladina keelest kreeka keeleks

# data[].attributes.body
Viikingite aeg algas umbes aastal 800, kuid viimaste aastate leiud (Salme leid) tõestavad, et see aeg algas varem, umbes 750.

# data[].attributes.body
Viikingid kristianiseeriti, riigid tugevnesid ja röövretked lõppesid. Nad sulandusid Euroopa keskaja ühiskonda.

# data[].attributes.body
Ragnar Lothbrok - legendaarne viikingihõimude kuningas

Ragnar paistis silma sellega, et ta korraldas palju rüüsteretkesid brittidele ja karolingi impeeriumi vastu.

Rjurik - legendi järgi esimene Vana-Vene vürst, kes tuli Skandinaaviast valitsema (viiking).

# data[].attributes.body
Viiking - rüüsteretkel olev Skandinaavia sõdalane, tähendab ka lihtsalt viikingiaegset skandinaavlast

Viikingiaeg - Euroopa ajaloo periood (u 800-1050), mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja- ja kaubaretked

Ting - rahvakoosolek Skandinaavias

Ruunid - viikingite tähestik

Saaga - lugulaul

Skald - lugu laulude koostaja ja ettekandja viikingiühiskonnas

# data[].attributes.body
Basileus - bütsantsi keiser

Õigeusu kirik - Rooma impeeriumi idaosas kujunenud kirik

Patriarh - õigeusu kiriku pea

Kirikulõhe - kiriku jagunemine õigeusu ja katoliku kirikuks

# data[].attributes.body
Inglismaa alad kuulusid korduvalt paljudele vallutajatele, nt Taani. Riiki rünnati troonipärimise pärast, sest kuningas Edward Usutunnistajal ei olnud surres lapsi ja uueks kuningaks valiti krahv Harold. Kuid nii norrakad (Harald Hardrada) kui ka normannid (William) arvasid trooni enda oma olevat. Hastingsi lahingu võitis William, hüüdnimega Vallutaja ja ta lõi Inglismaa-Normandia ühisriigi.

# data[].attributes.body
Inglismaast arenes välja väärikas Euroopa riik.

# data[].attributes.body
Henry II - (valitses 1154-1189) suurendas Inglismaa valdused mandril

Richard I Lõvisüda (valitses 1189-1199)

Richard oli väga võimas kuningas ja ta oli tuntud auahne mehena.

John Maata - (valitses 1199-1216) Richard I Lõvisüdame vend, kes kaotas suurema osa Inglismaa mandrivaldustest

# data[].attributes.body
Johni poja Henry III (1216-1272) ajal jätkus suuraadlike võimuvõitlus kuningaga. Suurnikud nõudsid, et kuningas ei tegutseks omatahtsi, vaid peaks olulisemates küsimustes nõu nn suure nõukoguga, kuhu kuulusid peapiiskopid, piiskopid, abtid, parunid ja krahvid.

# data[].attributes.body
Bayeux vaip on unikaalne ajalooallikas, mis kujutab Inglismaa vallutamist normannide poolt. Vaip on 70 meetrit pikk ja seda säilitatakse Bayeux katedraalis Normandias. Vaibal on kujutatud 70 stseeni mis jutustavad vallutusloo normannide vaatepunktist, alates sellest, kuidas William sai teate, et ta on määratud Inglismaa troonipärijaks.

# data[].attributes.body
,,Suur vabaduskiri'' ehk Magna Charta. See ürik piiras kuninga tegutsemisruumi, määrates kindlaks aadlike, vaimulike ja linnade õigused. Oluline põhimõte oli see, et kuningas ei tohi alamaid karistada meelevaldselt, vaid ainult kehtivate seaduste alusel. Kaasaegsed nimetasid seda ka rahulepinguks kuninga ja parunite vahel. Kõik on võrdsed jumala ja kohtuniku ees.

Oluline dokument demokraatia ajaloos

# data[].attributes.body
Prantsusmaa riik tekkis abt Hugh Capeti võimuletulekuga, lõi Kapetingide dünastia.

# data[].attributes.body
https://www.alamy.com/stock-photo/ragnar-lothbrok.html?sortBy=relevant

7. klassi ajalooõpik II osa

# data[].attributes.attachment_link.description
Rjurik (umbes 830 – arvatavasti 879) oli legendaarne varjaagide pealik, kes oletatavasti valitses 9. sajandi teisel poolel Novgorodimaad.

# data[].attributes.body
Keskajal oli Prantsusmaa algul killustatud ja feodaalne, aga aja jooksul muutus ta tugevaks ja ühtseks kuningriigiks. Riik laienes, kuningavõim tugevnes ja lõpuks sai Prantsusmaast üks Euroopa mõjukamaid riike

# data[].attributes.body
Hugues Capet - Kapetringide dünastia alusepanija

Philippe II Auguste (valitses 1180-1223) - kolmekordistas oma domeeni. Liitis krahvkonnad ning haaras lõviosa Inglismaa valdustest mandril. Nimetas ametisse palgalised ametnikud, kelle ülesanneteks olid:

1. maksude sisse nõudmine

2. kuninga esindamine kohtuasjades

3. edukaim võimu laiendaja

Louis IX Püha (valitses 1226-1270) - keelas ordaalid ja aadlike erasõjad. Karm, aga õiglane valitseja. Rajas hoolekande asutusi. Tulihingeline kristlane.

Philippe IV Ilus (valitses 1285-1314) - kutsus kokku esinduskogu ehk generaalstaadid, sest vajas toetust võitluses paavstiga. Hankis ebamoraalselt sõja jaoks raha ja hävitas templiordu. 1309. aastal allutaas Rooma paavsti oma võimu alla.

# data[].attributes.body
Ordaal - nn jumalakohus, kus kaebealuse süü tehti kindlaks ntvee- või tuleprooviga.

Generaalstaadid - kuningriigi kolme seisuse (vaimulikud, aadlikud ja linnakodanikud) esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus.

# data[].attributes.body
7. klassi ajalooõpik I osa

# data[].attributes.attachment_link.description
Keskaegne Prantsusmaa katab ala, mis vastab jämedalt tänapäeva Prantsusmaale, Ludwig Vaga surmast aastal 840 kuni 15. sajandi keskpaigani. Keskaega Prantsusmaal tähistasid:

# data[].attributes.body
https://maailm.postimees.ee/5684648/briti-professor-paljastas-ilmakuulsa-bayeux-vaiba-tiirase-olemuse

https://et.wikipedia.org/wiki/Inglismaa

https://et.wikipedia.org/wiki/Richard_I#:~:text=Richard%20I%20Lõvisüda%20(inglise%20keeles,1199)%20ja%20Poitiers'%20hertsog.

7. klassi ajalooõpik I osa

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda on erinevate lahingute periood aastatel 1337-1453. Saja-aastane sõda algas, kui Inglismaa ja Prantsusmaa vaidlesid trooni ja maade pärast. Prantsusmaa arvates pidi trooni pärima Philippe Ilusa vennapoeg Philippe VI, kuid Inglismaa arvates pidi kuningaks saama Edward III, kes oli Philippe Ilusa tütrepoeg. Sellega vastandusid germaani tavaõiguse käsitlused, sest prantslaste saali õigus lubas pärandada ainult meesliinis, kuid inglased arvasid, et trooni võisid pärida ka naised.

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda lõppes 1453. aastal Prantsusmaa võiduga, kui inglased kaotasid peaaegu kõik oma alad Mandri-Euroopas.

# data[].attributes.body
Edward III - algatas sõja, nõudes prantsuse trooni.

Philippe VI - teine kuningakandidaat Prantsusmaalt

Charles VII - tema valitsusajal sõda lõppes.

# data[].attributes.body
https://en.m.wikipedia.org/wiki/Charles_VII_of_France

https://www.stgeorges-windsor.org/image_of_the_month/edward-iii-1312-1377/

# data[].attributes.body
https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Mosaic_of_Justinianus_I_-_Basilica_San_Vitale_(Ravenna).jpg

7. klassi ajalooõpik II osa