# data[].attributes.headline
Funktionsevnetilstand 3 - svære begrænsninger

# data[].attributes.subject
Funktionsevnetilstand 3 - svære begrænsninger

# data[].attributes.body
Borger er ude af stand til at udføre daglige aktiviteter uafhængigt, og har besvær med at tale.
Der bør anvendes hjælpemidler.

# data[].attributes.body
Karl er en mand på 100 år,  han har fået en blodprop i  venstre side af hjernen og bagerste del af pandelapperne. Karl er delvis lam i højre arm og  i højre ben, han har også besvær med at snakke. Han er i et retablerings forløb på foreløbig 12 uger.
Han han bliver meget hurtigt frustreret og er meget behovstyret og kan blive udadreagerende og selvskadende.
Før blodproppen boede han i eget hjem og lavet lavede gymnastik hver morgen. Han har været vant til at klarede alting selv og lavede selv sin mad. Han er uddannet automekaniker og har haft sit eget værksted i 40 år.
Han elskede at køre i sin røde Fiat og han har altid kun kørt Fiat. Karl er glad for biler og kortspil.

Han får bevilliget følgene hjælpemidler:

Talerstol

Kørestol

Badestol

Nødkald

# data[].attributes.body
100 år

Uddannet Automekaniker

Glad for biler og kortspil

# data[].attributes.body
Efter blodprop er Karl meget svækket og har ikke mange kræfter tilbage. Han har mistet appetitten som han ellers havde meget af inden han blev syg.
Han har problemer med påklædning, han er gangbesværet, har problemer med at spise selv og med at tale.

# data[].attributes.body
Hjerte-kar-sygdomme er en fællesbetegnelse for en række sygdomme, der opstår i hjertet eller i vores blodårer.

# data[].attributes.body
Karl fik en blodprop i venstre del af hjernen og bagerste del af pandelappen .

# data[].attributes.body
Hjerte-kar-sygdomme kan opstå på baggrund af vores livsstil men kan også være arveligt.

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløb. § 83 a forpligter kommunerne til at tilbyde borgere med behov for personlig pleje og praktisk hjælp et tidsafgrænset rehabiliteringsforløb, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83.

# data[].attributes.body
Et rehabiliterende forløb (paragraf 83 a.) er et tidsafgrænset forløb mellem borger, pårørende og personale, hvorimod den rehabiliterende tilgang er en tankemåde og en generel måde at arbejde på med borgeren.

Den rehabiliterende tilgang (paragraf 83)går ud på at borgeren hjælpes af personalet til at leve et så godt og selvhjulpent liv som muligt. Det er rehabilitering i hverdagen.

# data[].attributes.body
1. Jeg har undersøgt begrebet "den rehabiliterende tilgang" og kan forklare, hvad det betyder.

2. Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.

3. Jeg kan demonstrere, hvordan jeg yder praktisk og personligt hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

4. Jeg kan tage hensyn til borgerens blufærdighed og grænser.

5. Jeg kan forklare Maslows behovspyramide.

# data[].attributes.body
Hjælp/genoptræning til personlig hygiejne / toiletbesøg

Hjælp/Guides til mad

Medicin administration

# data[].attributes.body
Hjælp til personlig hygiejne / toiletbesøg

Guide til mad

Hjælp til middagslur

# data[].attributes.body
Hjælp til at komme i seng for eftermiddagslur

Hjælp/Guide til mellemmåltid

Støtte til gå træning med talerstol. 2 medarbejdere.

# data[].attributes.body
l

Hjælp til personlig hygiejne

Guide til aftensmad

Medicin administration

# data[].attributes.body
Genoptræning/Hjælp til af og påklædning

Hjælp til personlig hygiejne

Klargøring til nat

# data[].attributes.body
Gå træning

Genoptræning af muskler hos fysioterapis

sprogpædagog

# data[].attributes.body
1. Visitation.

2. Udredning.

3. Målsætning.

4. Målrettede.

5. Afslutning.

# data[].attributes.body
ADL er Almindelig Daglig Livsførelse. Det bruges af fagpersoner til at vurdere borgerens funktionsniveau. ADL bliver inddelt personlige aktiviteter (P-ADL), arbejdsaktiviteter (I-ADL) og fritidsaktiviteter.

# data[].attributes.body
Når man skal formulere et mål i rehabilitering kan man anvende Smart-mål / smart-modellen. Smart-mål står for:

Specifikke

Målbare

Attraktivt

Realistiske

Tidsangivne

# data[].attributes.body
Maslows behovspyramide er en model, der viser menneskets grundlæggende behov:
Selvrealiseringsbehov, præstationsbehov, sociale behov, sikkerhedsbehov og fysiske behov.

Pyramiden er inddelt i mangelbehov og vækstbehov.
De tre nederste behov er mangelbehov. Mangelbehov er normalt de stærkeste behov, og de skal mere eller mindre være dækket.

Vækstbehov er de to øverste behov, og de forsvinder ikke, selvom man handler for at få dem opfyldt.

# data[].attributes.body
Det korte svar er, at man har det godt, og det forskelligt fra menneske til menneske, hvad man oplever som livskvalitet.
Selvtillid og selvværd hører under livskvalitet.

# data[].attributes.body
Smart – specifikt / hvad vil du opnå?

At karl kan påtage sig påklædning og komme ud af sengen.

Målbare – målbart / hvornår er målet opfyldt?

6 uger.

Attraktivt – attraktivt / hvad er motivationen bag målet?

At være mere selvhjulpen.

Realistiske – realistisk / har du ressourcerne til at opnå målet?

Han har ressourcerne, da han er fast besluttet på at på at kunne klare sig selv.

Tidsangivne – tidsbestemt / hvornår er din deadline?

Målet er at, kunne komme op af sengen om 6 uger.

# data[].attributes.body
1. Øvre påklædning - 1 uge.

2. Nedre påklædning inkl. sko - 2 uger.

3. Rejse sig ved hjælp af talerstol - 3 uger.

# data[].attributes.body
Karl er udskrevet fra OUH, og modtaget på Lysningen klokken 13.
Der er serveret mad og drikke. Kan benytte venstre hånd til at spise, men har nedsat appetit. Fremstår fysisk og psykisk svækket.  Karl er delvist lam i højre arm og ben. Karl kan snakke men med besvær.
Karl er blevet lagt til hvil og skal have hjælp til at komme op ved 15-tiden.

# data[].attributes.body
Mestring handler om evnen til at indgå i relationen med andre og være en del af både et fagligt og et socialt fællesskab. Ligeledes handler det om at føle sig psykisk og følelsesmæssigt rustet til at møde arbejdet og arbejdsdagen

# data[].attributes.body
1. Borgeren skal deltage aktivt

2. Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter borgerens behov

3. Forløbet skal tage udgangspunkt i borgerens livssituation

4. Der skal laves mål og delmål og aftales, hvornår målene skal være nået

5. De forskellige faggrupper skal arbejde sammen

6. Forløbet skal opleves sammenhængende af borgeren

7. Borgeren og fagpersonerne skal hjælpes med at planlægge

8. Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden

# data[].attributes.headline
Rehabiliteringsforløbet består af 5 faser:

# data[].attributes.subject
Rehabiliteringsforløbet består af 5 faser:

# data[].attributes.body
1. Visitation - borgere, visiteres til et rehabiliteringsforløb, hvis det vurderes realistisk og meningsfuldt, at borgeren kan udvikle eller forbedre funktionsevnen og opnå en mere selvstændig livsførelse.

2. Udredning - at afdække borgerens behov. For at sikre borgerens aktive deltagelse i forløbet er det væsentligt, at borgeren er motiveret og oplever indsatsen som meningsfuld. Der arbejdes tværfaglig mellem de nødvendige faggrupper.

3. Målsætning - da det er borgers egne mål fremmer det motivationen hos borgeren. Der skal skelnes mellem langsigtede mål og kortsigtede delmål. Det langsigtede mål skal være det, der er vigtigt for borgeren og det, som borger er motiveret til at forfølge. De kortsigtede mål skal ses som de skridt, der er nødvendige for at nå hen til det langsigtede mål. Den individuelle plan skal indeholde konkrete, realistiske og tidsafgrænsede mål og handlinger. For at sikre effektive forløb er det nødvendigt at sætte tidsgrænser på forløbet.

4. Målrettede- indsatser og opfølgning på mål - for at sikre, at alle faggrupper kender planen og arbejder efter de samme mål, er det en god idé at gøre planen tilgængelig for såvel fagpersoner som borgere og eventuelt pårørende. Den forløbsansvarlige fagperson afgør af den systematiske udredning og individuelle rehabiliteringsplan, hvilke faggrupper der skal inddrages f.eks.. læge, hjemmesygeplejerske, terapeuter, hjemmeplejen.
Der skal løbende ske en vurdering af, hvorvidt borgernes mål skal justeres. Det vil ofte være de kortsigtede mål, der justeres på.

5. Afslutning - når den tid, der er sat som ramme for rehabiliteringsforløbet, er gået, skal den forløbsansvarlige i samarbejde med borgeren og eventuelt andre fagpersoner følge op på, om borger har nået sit mål og sine delmål. Det er vigtigt at sikre, at de resultater, der er opnået, kan vedligeholdes efterfølgende. En måde at arbejde med dette på er at lave en systematisk overlevering kommunen om borger fortsat skal modtage hjemmehjælp eller ej.