# data[].attributes.body
Håndværk og design er et fag hvor man bruger flere penge på materialer end i de andre fag.

Håndværk og design er et fag hvor der bliver meget beskidt og rodet, og hvor alle skal rydde op - for indeklimaets skyld, luftkvaliteten, sikkerheden og for synets skyld.

# data[].attributes.body
Min fordom er, at elever primært leger med limpistol.
Jeg tror, at lærere forstår vidensmålet om bæredygtighed som "vi tager noget skrald og limer sammen, så det ser sjovt ud".

# data[].attributes.body
Professionsidentitet som håndværk & Designlærer  (Webvisning)

Mine personlige idealer for HD

Elever skal lære at samarbejde

Samarbejde i håndværk & design er anderledes end i andre fag. Det er stiltiende. Man holder noget eller bærer noget.

Elever skal lære noget muskelhukommelse, som er svært at forklare med ord.

Med denne opøvede muskelhukommelse, kan de anvise hinanden i hvordan man skal holde på et værktøj, hvor hårdt man skal trykke, hvordan man indstiller værktøjet osv.

Elever skal kommunikere sammen om deres arbejde. Hertil har de brug for ord. Terminologien skal på plads. I den forbindelse skal de lære at kende forskel på metaller, deres fysiske kendetegn og deres bearbejdning. De skal lære at sætte ord på de fysiske kendetegn; et træ der krænger, kaster sig, snor sig osv. Et blødt metal eller et hårdt metal.

Samarbejdet er hele tiden rettesnoren.

Personligt som lærer i håndværk og design, vil jeg gerne at eleverne laver noget håndværk som er vigtigt for deres liv udenfor skolen. Er det vigtigt at strikke? Er det vigtigt at lave pyntegenstande? Er det vigtigt at vide hvordan man bearbejder metal? Er det vigtigt at vide hvordan man opbevarer træ?

Mine idealer set i lyset af fælles mål

Praktiske erfaringer adskiller sig ved at være svære eller lette.

Det er små tips og tricks såsom:

Hvordan en blyant spidses så den kan lave en streg tæt op af meterstokken

Hvordan man saver lige, både vandret og lodret

Hvordan de forskellige save kan forskellige ting

Hvordan man holder på stoffet så symaskinen kan trække det igennem, og stramt nok til at nålen ikke hiver stoffet op og ned.

Hvordan man aflæser en skydelære

Alle disse ting kan man læse sig til, men hvis man gør, så vil man ikke vide hvor ofte man kan lave fejl, og hvor disse fejl kommer fra, og om det er svært eller let.

Jeg vil lægge fokus på at opdage disse små erfaringer efterhånden som de sker. Når en elev oplever at sætte upræcise streger på træet, når en elev frustreres over at symaskinen laver fejl med tråden - og det skyldes hvordan eleven har holdt på stoffet.
Måske kunne man endda lave sådan en "tip en 13'er" hvor eleverne kan sætte kryds når de har oplevet en bestemt "modstand".

sansemæssige erfaringer adskiller sig ved at være ubeskrivelige.

Det er erfaringer såsom:

Lyden af en bunsenbrænder

At blæse på et stykke træ for at få savsmuld væk

Kunne mærke behovet for høreværn

Se glansen fra olien som langsomt aftager mens træet suger olien til sig

Fornemme hvornår strygejernet er varmt nok til det du skal bruge det til

Mærke om et træ er hårdt eller blødt

Være tilfreds med udseendet af sit produkt (til dels)

Alle disse erfaringer lægger sig op ad de praktiske erfaringer som en slags fornemmelse for hvad man kan og ikke kan, og hvornår man gør noget rigtigt eller forkert ift det projekt man er i gang med.

Jeg vil lægge fokus på at identificere disse sanselige erfaringer når de optræder, men jeg vil også tilrettelægge forløb der specifikt tager udgangspunkt i sanselighed. Det kan være at røre ved nyklippet uld, eller opleve at snitte tørt træ eller vådt træ. Duften af stof der har fået for meget strygejern eller for lidt.

håndværksmæssige kompetencer er en skoling - det er ikke noget eleven kan tilegne sig udenfor skole. Det er traditioner og metoder, som kan læses i en bog og følges efter anerkendt praksis.

Det er regler indenfor at:

designe produkter:

Hvordan nedfælder man ideer?

Hvad er det?

Hvad skal det bruges til?

Hvem skal bruge det?

Hvilken materiel kultur tilhører det?

fremstille produkter

Hvilket værksted skal man bruge?

Hvilke værktøjer giver mening at bruge?

Hvor lang tid vil det tage?

Vil materialerne forgå før tid?

vurdere produkter

Ud fra æstetisk værdi,

Vil modtagerens synes at det er flot nok?

Ud fra funktionel værdi

Kan materialet udstå brugen?

Ud fra kommunikativ værdi.

Passer designet på brugsscenariet?

For at eleverne skal lære viden og færdighederne i faget, skal de udsættes for mange forskellige håndværksfag.

Jeg drømmer om at kunne tage elever med ud til bondegårde, snedkere, murere, tømrere, skræddere, kunstnere, skovarbejdere, designere, fabrikker og værksteder og på den måde gøre eleverne opmærksomme på den forskellighed og mangfoldighed som disse fag har, og hvordan det er at arbejde med professionelt. Jeg tror på, at børn kan aflæse dybden i et fag bedst, når de møder en der arbejder med det fag. Et møde som sker sjældent, hvis ikke arrangeret af en skole.

# data[].attributes.body
Vi lærer om uld
Vi får mesterlære om filtenålen og underlagsskummet

Vi skal sammen lave et klassebilledet med portrætter

# data[].attributes.body
Hvorfor skal man have et forløb med nålefilt?

Motivation kan komme af et forløb med nålefilt, fordi det er let at lave, og der ikke er megen teknik.
Det tager dog tid. Elever skal øve sig i at have tålmodighed.

Jeg tror på, at et selvportræt er noget som eleven vil glæde sig over at skabe og kunne være motiveret til at lave så flot som muligt.
Et andet motiv som kan holde eleverne ved ilden, er at lave en lille nøgleringsbamse - dem har jeg set at de går meget op i. Den kunne sidde i deres taske og de vil kunne fortælle om forløbet - som også er god træning "hvordan har du lavet den?".

Man kan udvide forløbet ved at lave nogle små "fingerbøl" af hårdt stof, som man kan have på tommelfinger og pegefinger, mens man stikker med den anden hånd

# data[].attributes.body
Stemmejern
U-jern
Lær at bruge en vådsliber

Benspænd er en ramme på faste mål og som er håndhøvlet og håndsavskåret og limet sammen.

# data[].attributes.body
Hvorfor skal man have et forløb med billedskæring?

At kende den materielkultur som hører til håndværktøjerne, såsom snedkeri og dekoration på bygninger og møbler, kan komme igennem arbejdet med værktøjerne.
Igennem billedskæring lærer eleverne noget om den virkelighed som hørte til før industrialiseringens masseproduktion.

Det er hårdt arbejde at banke med kølle og pløje ned i træet. Derfor skal der ikke være for mange benspænd. Lad eleverne lave hvad de har lyst til, men man kan starte med at lave en associationsleg eller fri tegning, for at komme med ideer.

Der kan også være mulighed for at lære at slibe

# data[].attributes.body
husk at fjerne bakken med vand så stenen ikke mættes og falder fra hinanden

Der er forskellige metoder at slibe på. Æggen skal skubbes op og derefter knækkes af.

# data[].attributes.body
Hvad hedder værktøjerne
Hvad hedder maskinerne
Hvad bruger man dem til?
Meget overfladisk introduktion - mange var uinteresseret. Hvorfor skal man kende navnet på noget man ikke ved hvad er.

# data[].attributes.body
Jeg fandt en gammel sav derhjemme og ville øve mig i at slibe tænder og overfladen

# data[].attributes.body
Arbejde med symaskiner af forskellige modeller.
Symaskinens mange fødder og trådning

# data[].attributes.body
Hvorfor skal jeg lave et forklæde?

Et forklæde er ikke et stykke påklædning, som mange bruger.
Hvis man har lavet det selv, kan man have lyst til at bruge det.
Hvis læreren kræver at man har det på når man har håndværk & design, kunne det skabe en sjov tradition og fællesskab, men ikke hvis forklædet er dårligt lavet.
Mit forklæde var dårligt lavet.
At forstå hvordan man syr en lynlås i er svært.
At lave en lige søm langs en kant, eller at bruge kantbånd og synåle til at holde stoffet, er god øvelse og også vigtigt for overhovedet at kunne arbejde med "bløde" materialer.
MEN: at producere tøj og beklædning forekommer for de fleste (eller bare mig) som en materiel kultur, som jeg ikke kan relatere helt til.
Hvis man skal have et forløb med beklædningsproduktion, så skal det inkludere måske en film om produktion af tøj i bangladesh, eller et besøg hos en skrædder.
Man kan også snakke om, hvilken plads denne industri har i Danmark og hvordan man ser sig selv i dette håndværk.

# data[].attributes.body
hvorfor skal man have et forløb med symaskiner?

Et forløb som kunne være mere vedkommende, kunne være at lave et stof-net. Der kan også være inderlomme og lynlås og hank og vrangside og kantbånd osv.

En skrædder kunne komme forbi skolen og være hjælpende lærer for en dag. Der vil være mange teknikker og opmærksomheder som vil kunne opleves mere nærværende, når en professionel skrædder gør opmærksom på dem, end når elevernes almindelige lærer gør det.

# data[].attributes.body
Der skal laves et støbehul i sandformen

# data[].attributes.body
Metalværkstedet.
Støbning er varmt.
Tin er dog flydende ved relativ lav temperatur.
Man skal lave en støbeform af olieholdigt sand.

# data[].attributes.body
Hvorfor skal man have et forløb med tinstøbning?

Hvad er metaller? Fysikken bag ved metaller er mere kompleks og uvant for elever end træ, sten, og til dels stof.
Elever skal ikke lære om atomernes gitterplacering, men om udvinding af metaller, og om hvor man bruger metallerne. Tin og Zink bruges fx som anoder på skibe, og i batterier.
Tin kan støbes til legetøj eller til smykker.

Støbning i sig selv er en alsidig kompetence. Teknikkerne fra sådan et forløb kan tages med ind i plastikstøbning, støbning med kul, cement eller papir.

At arbejde med støbesand giver en fornemmelse for hvor kompakt noget skal være for at give det bedste resultat i det hulrum som er lavet rundt om det man skal kopiere.

Respekten for flydende metaller kommer ikke helt af sig selv. Har man ikke været brændt før, er man ikke bange for varme.

Jeg synes et forløb med støbning ikke skal være afgrænset til metal, men også andre materialer.

# data[].attributes.body
Hvordan får man en ide?
Hvilke øvelser kan fremme kreativitet i klassen?
Hvordan bruges moodboard løbende i hele processen?

# data[].attributes.body
Hvorfor skal man have et forløb med moodboards?

Digitale designhjælpemidler er der virkelig mange af. Som lærer skal man være bekendt med nogle af disse værktøjer, og hjælpe eleverne med at bruge det. Multimodale opslagstavler som kan mere end de fysiske moodboard.

Gør brug af kunstig intelligens til at finde inspiration. Gør brug af pinterest. Gør brug af Sway og Padlet og rundspørge eller se nogle videoer om emnet.

Det fysiske moodboard kan have materialeprøver, som ikke kan gengives på skærm. Materialer som tager sig ud forskelligt i forskelligt lys, eller fra forskellige vinkler, eller som føles og mærkes forskelligt eller har overflader og dufte som ikke kan gengives digitalt.

At udvikle en ide skal dog først og fremmest være sanselig, for at kunne blive vurderet bedst muligt. Kan materialet det jeg tror det kan? Er det strukturelt holdbart? Hvordan reagerer det på fugt, berøring, varme? Hvordan oplever jeg en FYSISK mockup af det.

# data[].attributes.body
Medstuderende laver individuel oplæring.
Grundlæggende teknikker i strikning øves.
Jeg får krampe.

Alle grupper - Slå masker op:

https://www.youtube.com/watch?v=OVY-mPa2R2Q&feature=emb_title

A- holdet - Retstrik:

https://www.youtube.com/watch?v=P-KsChXZAPo&feature=emb_title

B - holdet - Vrangmaske:

https://www.cchobby.dk/blog/strik-for-begyndere-laer-at-strikke-med-videoer/

Alle grupper - Lukke af:

https://www.cchobby.dk/blog/strik-for-begyndere-laer-at-strikke-med-videoer/

# data[].attributes.body
Lærte af Agnes hvordan man laver de første masker og hvordan man griber garnet fra undersiden eller oversiden af pinden.

# data[].attributes.body
https://photos.app.goo.gl/xRKFcKDFqwiiRivm9

# data[].attributes.body
Jeg får krampe når jeg strikker.
Jeg har ikke lært teknikken
Youtube er ingen hjælp
Når andre gør det ser det nemt ud
Jeg kan ikke kontrollere mine fingre
Jeg har gået igang 10 gange og har givet op 10 gange
Det bliver løst og grimt
Jeg kan ikke kende forskel på de forskellige teknikker. For mig ser det ens ud

# data[].attributes.body
Den anden farve var gul, men det var hæklegarn som var tyndt og ufleksibelt og derfor meget svært at strikke med. Garnet skal have lidt strækkeevne/elasticitet

# data[].attributes.body
Hvorfor skal man have et forløb med strikning?

Vi står i en verden hvor tøjproduktionen er flyttet til de varme lande, og vi intet ved om de resurser der går til at lave vores tøj.
Indsigt i det besvær det er at lave en klud eller en hue, kan give respekt for resurserne.

At kunne strikke kræver også en systematik og fingerfærdighed som kræver stor koncentration. Det er færdigheder som eleven skal have erfaring i.

Der er utallige praktiske produktioner at lave, og at kunne strikke kan måske give forståelse for knuder, knob og vævning eller andre metoder at få aflange materialer pakket sammen til flader.

Jeg ville nok starte med at lave macrame, eller lave knob og vævninger på store opsatser for at få en fornemmelse for hvordan garn binder sig til andet garn.

# data[].attributes.body
Jeg havde allerede en ide med denne gong, som min onkel lavede i 5. klasse

# data[].attributes.body
Pindene skulle fæstnes i bundpladen, men hvordan?
Pindene skulle have en overlægger, men hvordan?
Overlæggeren skulle fæstnes på ben-pindene, men hvordan?

# data[].attributes.body
Hvad gør en stor maskine farlig?
Hvad er værn?
Hvornår skal en lærer bruge de store maskiner?

# data[].attributes.body
Hvorfor er der nogle maskiner som børn ikke må bruge??

En vigtig overvejelse som lærer ift at bruge de store maskiner, er hvor meget håndsav og håndhøvl eleverne skal bruge.
Hvis man har planlagt et forløb hvor produkternes overflade og tilskæring kan laves på forhånd, så bør det være gjort af læreren forinden, så eleverne ikke skal stå og save 1 meter med en håndsav, eller høvle 1 kvadratmeter

# data[].attributes.body
At brodere er ligesom at sy i hånden.
Det tager overraskende lang tid. Skrift og QR-koder tager for evigt.
Man skal huske at have tråd nok. Man kan kun have så meget, som man kan have i en udstrakt arm - for man skal hive hele tråden igennem for hvert sting.

# data[].attributes.body
Et syet billede af forskelligt stof

håndbroderet elementer (5 teknikker)

maskinbroderet elementer

Sat op på en ramme af træ lavet på store maskiner

Korssting https://www.youtube.com/watch?v=YQE1Rf1GGYw
Kantsting https://www.youtube.com/watch?v=PTssAGQ7THU
Kædesting https://www.youtube.com/watch?v=9SJlZNz5CBE
Fladsyning https://www.youtube.com/watch?v=y-eB1ZME0a8
Franske knuder https://www.youtube.com/watch?v=8AFgw5BXkUg

# data[].attributes.body
Forskellige lag af stof blev syet på baggrunden i en rækkefølge ligesom teglsten på et hus.

Det var svært for maskinen at sy henover et nyt lag, hvis stoffet var forskellig tykkelse.

At klippe med en tekstilsaks giver nogle takkede kanter i stoffet. Det er svært at klippe en lige kant.

Kanter skal bøjes ned om stoffet så man får en lige kant som ikke flosser.

Hvis stofstykkerne ikke er spændt ordenligt ud, når man skal sy dem sammen, kommer det til at lave ulige og krøllet i stoffet.

håndbroderi kan noget som maskinbroderi ikke kan, men jeg angreb ikke arbejdet fra en vinkel hvor jeg kunne udnytte deres forskellighed

# data[].attributes.body
Benspændet er, at flere teknikker skal bruges.
Dette krav skaber nødvendighed for at planlægge arbejdet mere.
Der kan laves en idéudvikling med moodboard.
Man kan bruge dall-e til at få nogle forslag til hvordan det kan se ud.
Der kan laves mockup hvor stofferne lægges ud på en skabelon og man ser hvordan produktet nogenlunde vil se ud.
Der opstår oftere problemer med symaskinens mekanik end der gør med håndbroderi. Hvis eleverne ikke er trænet i symaskine og/eller mangler motivation, så vil håndbroderi kunne fylde mere i produktet.

# data[].attributes.body
Brug tråd af metal til at lave noget af.

Teknikker med tænger: https://www.youtube.com/watch?v=knW9z7kth4k

Husk at bukke hånden og ikke tangen.

Prøv forskellige tykkelser.
Lav øjne
Lav løkker
Lav lige buk

# data[].attributes.body
Den skal kunne hænge

# data[].attributes.body
oppyntning

# data[].attributes.body
det eneste benspænd var, at det skulle have form som en sok og kunne hænges op.

Min ide var at lave noget i nålefilt, men jeg kunne ikke forestille mig et flot resultat.
Jeg ville lave noget i træ, og havde vådt træ til rådighed.
Jeg forestillede mig at det ville se flot ud.
Jeg prøvede at save i vådt træ.
Enten var det fugten eller kirsebærtræsortens ved der var svært.
Det var hårdt at save. Jeg brugte en japansk træksav.
Da jeg havde skåret det havde jeg intet passende værktøj til at save frihåndstegningen ud.

# data[].attributes.body
* Et undervisningsforløb:
Snit i frisk træ.docx

* En introduktionsvideo tilhørende dit undervisningsforløb, hvor du viser en teknik, som skal bruges.

* Et produkt, hvor du har anvendt teknikken fra din introduktionsvideo (se coverfoto)

https://viaucdk-my.sharepoint.com/personal/314697_viauc_dk/_layouts/15/onedrive.aspx?id=%2Fpersonal%2F314697%5Fviauc%5Fdk%2FDocuments%2FStudieprodukt%201%20%2D%20undervisningsforl%C3%B8b&ga=1

# data[].attributes.body
At opleve at metal kan bankes og udvides og "trækkes"/drives, er en lærerig indsigt.

At bruge en fil og kunne se hvor lidt materiale der tages af og hvor lang tid det tager, er en lærerig indsigt.

At varme metal op og visuelt kunne se hvordan atomerne arrangerer sig anderledes, er en lærerig indsigt.

At bruge vægtstangsprincippet når man klipper metal, er en lærerig indsigt.

Der er mange teknikker forbundet med metalarbejde, som er lærerige.
Der er meget man kan skære sig på og mange værktøjer jeg ikke kender, og materialerne er sparsomme - derfor skal et forløb fokuseres på teknikkerne.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/dNF15bu2NM8

Jeg har ikke lavet dette projekt, men hvis jeg skulle lave smykkegenstande så skulle det være til nøgleringe eller lynlås-holdere etc. og ikke til kropslig udsmykning.
Teknikkerne i smykkedesign er gode at lære, og derfor er det vigtigt at have et forløb med smykker, men hvis jeg skulle være lærer i sådan et forløb skulle det være smykkedesignere udefra som skulle vise teknikkerne.

# data[].attributes.body
Lav et computerspil som kan styres med piletaster og mellemrumstasten

Vi lavede bomberman

Indsigt i elektriske kredsløb
lærte hvad der var plus og minus
Kroppen er ledende pga mineraler i vandet i kroppen som har elektroner der kan lede strømmen.
Lærte at lasercutte
Lærte at gå frem og tilbage i designprocessen.
Gruppearbejde om udfordringen med et håndtag der sad i en fjeder.

# data[].attributes.body
Tilfældigt udvalgt træart - "sig stop".
Jeg fik Kirsebær  (Webvisning).
Af træet skal skæres et bogstav. Jeg fik <S>

# data[].attributes.headline
Refleksioner over klasserumsledelse i Håndværk & Design

# data[].attributes.subject
Refleksioner over klasserumsledelse i Håndværk & Design

# data[].attributes.attachment_caption
Et produkt der viser 99 fravalg og tilvalg

# data[].attributes.body
En øvelse i designprocess og fra-valg og til-valg.

Best of the best  (Webvisning)

# data[].attributes.body
Jeg har forsøgt at dampbøje Birk

Formspændt træ er spændt op på en form, ellers vil det flække

4. gang det flækker, bliver jeg nysgerrig på hvad jeg gør forkert.

Jeg prøver at skære nogle pinde af Lind (småbladet lind) (Tilia cordata)

# data[].attributes.body
80'erne er valgt fordi det var en farverig tid med sjove og ekstravagante brugsting og plastiktøj og eufori - eller sådan huskes det.

Jeg strikkede et svedbånd

# data[].attributes.body
Jeg vil lave en mexicansk flethat med bred skygge

Design en hat / lav en solhat  (Webvisning)

# data[].attributes.body
Peddigrør / rattan / Spanskrør / rotting / rotang  (Webvisning)

# data[].attributes.body
Hvis jeg ser faget Håndværk & Design fra et "progression"-perspektiv, så er der en rækkefølge i hvordan og hvornår kreative-, innovative- og entreprenante egenskaber fremmes i undervisningen. Jeg ser umiddelbart kreativitet som det første man skal lære eleverne at genkende hos sig selv - og med inspiration fra kreativitetsmodellen vil progressionen se sådan her ud:

Man skal lave noget med et benspænd

man oplever modstand

Man finder på en løsning.

Når man har lært at genkende disse faser og alle de metoder der hører til der, kan man lære at innovere.

Innovation er en slags banebrydende kreativitet. Hvor kreativitet "kun" er den eksperimenterende udvej af et problem man kender godt, så er innovation den nyskabende kreativitet med indsigt i menneskers brug af produktet og dets æstetiske og funktionelle værdier.

At undervise i innovation skulle med inspiration fra Darsø have følgende progression:

Udvikling af nysgerrighed:

stimuleres til at stille spørgsmål,

udforske og lege med ideer.

åbne læringsmiljøer,

problembaserede læringsaktiviteter

fokus på at "tænke ud af boksen".

en solid basisviden og et bredt spektrum af færdigheder.

adgang til relevant information

lære problemløsning, kommunikation, samarbejde og kritisk tænkning (21th century).

Øvelse i innovationsprocessen:

identificere problemstillinger,

formulere hypoteser,

brainstorme løsninger,

bygge prototype,

teste og evaluere.

praktiske og projektbaserede læringsaktiviteter (man kunne prøve at sælge tingene i virkeligheden)

personlige og sociale kompetencer:

selvtillid,

modstandskraft,

håndtere fiasko

samarbejde effektivt med andre.

Refleksion og metakognition:

De skal kunne identificere deres styrker og svagheder,

sætte mål for deres læring og udvikling

justere deres strategier undervejs.

At se sig selv som den produktskabende håndværker og lave en forretning af sit produkt kræver indsigt i tilblivelsen af produktet og optimering af arbejdsgangene forbundet med det - hvis jeg skulle lave 100 af dem her, skulle jeg slå slibe dem sådan her, eller skulle jeg skære på en anden måde, osv osv.

# data[].attributes.body
Hækling  (Webvisning)

Det er lettere at hækle end at strikke. Derfor skal man starte med at hækle. Det kan allerede gøres i 3. klasse i form af at knytte, eller hånd-hækle. Når man har hele kroppen med istedet for at bruge en hæklenål, så forstår man hurtigere teknikken (er min hypotese)

# data[].attributes.headline
Øvelse i praksisprøve "en uro med planeter"

# data[].attributes.subject
Øvelse i praksisprøve "en uro med planeter"

# data[].attributes.body
En uro med solsystemets planeter

Nålefiltede kugler af karteflor, træcirkler skåret med stiksav, træfigur skåret på dekupørsav, Messingplade klippet med pladesaks og filet.

Hængt op i hæklede snore, syede strimler og metaltråd, opsat på drejet pind.

Sæt emne i drejebænk og tilpas ved lav fart med det grove skruphuljern

Skift klinge på stiksav og sav efter tegning

Hækl luftmasker

Klip med pladesaks i messing

Sæt ny tråd på symaskine og sy en lige stik

Skift klinge på dekupørsav og sav efter tegning