# data[].attributes.attachment_link.title
ŘÍZENÍ PEDAGOGICKÉHO PROCESU I.  - funkce školy - integrační

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikace se věnuje základním východiskům a principům pro efektivní a smysluplné řízení pedagogického procesu. Publikace je rozdělena do tří modulů, přičemž první z nich se zaměřuje na faktory a determinanty ovlivňující pedagogický proces v českých školách, druhý modul je pak zaměřen především na východiska pro jeho řízení, tj.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rámcové vzdělávací programy (RVP) tvoří obecně závazný rámec pro tvorbu školních vzdělávacích programů škol všech oborů vzdělání v předškolním, základním, základním uměleckém, jazykovém a středním vzdělávání. Do vzdělávání v České republice byly zavedeny zákonem č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon).

Následující stránka obsahuje:
-> Rozcestník platných RVP vydaných MŠMT
-> Informace o tom, co jsou to rámcové vzdělávací programy (RVP)
-> Informace o tom, co jsou to školské vzdělávací programy (ŠVP)

Dále je možno získat další informace k revizím RVP na stránce
Aktuální revize rámcových vzdělávacích programů.

Rozcestník platných RVP

Co jsou RVP - Rámcové vzdělávací programy?

RVP stanoví zejména:

konkrétní cíle, formy, délku a povinný obsah vzdělávání, a to všeobecného a odborného podle zaměření daného oboru vzdělání, jeho organizační uspořádání, profesní profil, podmínky průběhu a ukončování vzdělávání a zásady pro tvorbu školních vzdělávacích programů

podmínky pro vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a nezbytné materiální, personální a organizační podmínky a podmínky bezpečnosti a ochrany zdraví.

RVP musí odpovídat nejnovějším poznatkům:

vědních disciplín, jejichž základy a praktické využití má vzdělávání zprostředkovat,

pedagogiky a psychologie o účinných metodách a organizačním uspořádání vzdělávání přiměřeně věku a rozvoji vzdělávaného.

Podle výše uvedených hledisek budou rámcové vzdělávací programy také upravovány. Tvorbu a oponenturu rámcových vzdělávacích programů zajišťují příslušná ministerstva prostřednictvím odborníků vědy a praxe, včetně pedagogiky a psychologie.

Rámcové vzdělávací programy vydává MŠMT po projednání s příslušnými ministerstvy.

Co jsou ŠVP - Školní vzdělávací programy?

Na základě rámcových vzdělávacích programů a pravidel v nich stanovených si jednotlivé školy vytvářejí své realizační programové dokumenty - školní vzdělávací programy (ŠVP), který musí být v souladu s tímto rámcovým vzdělávacím programem (RVP).

Obsah vzdělávání může být ve školním vzdělávacím programu uspořádán do předmětů nebo jiných ucelených částí učiva (například modulů).

je vydáváno ředitelem školy nebo školského zařízení,

je zveřejněno ředitelem školy nebo školského zařízení zveřejní na přístupném místě ve škole nebo školském zařízení;

je volně dostupný komukoliv k nahlédnutí a pořizování si z něj opisů a výpisů, anebo je za cenu v místě obvyklou možné obdržet jeho kopii. Poskytování informací podle zákona o svobodném přístupu k informacím tím není dotčeno.

ŠVP pro související s konkrétním RVP stanoví zejména:

konkrétní cíle vzdělávání,

délku, formy, obsah a časový plán vzdělávání,

podmínky přijímání uchazečů, průběhu a ukončování vzdělávání, včetně podmínek pro vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami,

označení dokladu o ukončeném vzdělání, pokud bude tento doklad vydáván.

Dále stanoví popis materiálních, personálních a ekonomických podmínek,

podmínky bezpečnosti práce a ochrany zdraví, za nichž se vzdělávání v konkrétní škole nebo školském zařízení uskutečňuje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rámcové vzdělávací programy (RVP) tvoří obecně závazný rámec pro tvorbu školních vzdělávacích programů škol všech oborů vzdělání v předškolním, základním, základním uměleckém, jazykovém a středním vzdělávání. Do vzdělávání v České republice byly zavedeny zákonem č. 561/2004 Sb. , o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon).

# data[].attributes.attachment_link.description
ŘPP - funkce školy - Procvičovací test modulu 3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Co je akční plán digitálního vzdělávání?

Akční plán digitálního vzdělávání (2021-2027) je obnovenou politickou iniciativou Evropské unie (EU), která stanoví společnou vizi vysoce kvalitního, inkluzivního a přístupného digitálního vzdělávání v Evropě a jejím cílem je podpořit přizpůsobení systémů vzdělávání a odborné přípravy členských států digitálnímu věku.

Akční plán, který byl přijat dne 30. září 2020 vyzývá k větší spolupráci na evropské úrovni v rámci digitálního vzdělávání s cílem řešit výzvy a příležitosti pandemie covidu-19 a představit příležitosti pro komunitu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (učitele a studenty), tvůrce politik, akademickou obec a výzkumné pracovníky na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni.

Iniciativa je přínosem jak pro prioritu Komise „ Evropa připravená na digitální věk", tak pro nástroj Next Generation EU. Působí rovněž jako podpora Nástroje pro oživení a odolnost, jehož cílem je vytvořit ekologičtější, digitálnější a odolnější Evropskou unii.

Akční plán digitálního vzdělávání je klíčovým předpokladem pro uskutečnění vize vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025. Přispívá k dosažení cílů evropské agendy dovedností, akčního plánu evropského pilíře sociálních práv a sdělení Komise „ Digitální kompas 2030: Evropské pojetí digitální dekády ".

Základem k návrhu se stala otevřená veřejná konzultace, kterou Komise uskutečnila od července do září 2020 s cílem shromáždit názory a zkušenosti občanů, institucí i organizací.

Opatření akčního plánu digitálního vzdělávání

Plán digitálního vzdělávání stanoví dvě strategické priority a čtrnáct opatření na jejich podporu.

Priorita 1: Podpora rozvoje vysoce účinného ekosystému digitálního vzdělávání

Co udělá Evropská komise v zájmu splnění této priority?

Opatření 1: Strukturovaný dialog s členskými státy o digitálním vzdělávání a dovednostech

Opatření 2: doporučení Rady o metodách smíšeného učení v zájmu vysoce kvalitního a inkluzivního primárního a sekundárního vzdělávání

Opatření 3: evropský rámec obsahu digitálního vzdělávání

Opatření 4: připojení a digitální vybavení pro vzdělávání

Opatření 5: plány digitální transformace institucí vzdělávání a odborné přípravy

Opatření 6: etické pokyny pro využívání umělé inteligence a dat ve výuce a vzdělávání pro pedagogy

Priorita 2: Rozvoj digitálních dovedností a kompetencí pro digitální transformaci

Co udělá Evropská komise v zájmu splnění této priority?

Opatření 7: společné pokyny pro učitele a pedagogické pracovníky s cílem podpořit digitální gramotnost a bojovat proti dezinformacím prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy

Opatření 8: aktualizace evropského rámce digitálních kompetencí tak, aby zahrnoval dovednosti související s umělou inteligencí a daty

Opatření 9: evropské osvědčení o digitálních dovednostech (EDSC)

Opatření 10: návrh doporučení Rady o zlepšení poskytování digitálních dovedností ve vzdělávání a odborné přípravě

Opatření 11: shromažďování dat na nadnárodní úrovni a celounijní cíl v oblasti digitálních dovedností studentů

Opatření 12: stáže v oblasti digitálních příležitostí

Opatření 13: účast žen v oborech STEM

Evropské centrum digitálního vzdělávání

Evropské centrum digitálního vzdělávání

Na podporu obou prioritních oblastí Komise také zřídí evropské centrum digitálního vzdělávání, které posílí spolupráci a výměnu v oblasti digitálního vzdělávání na úrovni EU.

Proč je třeba přijmout opatření?

Digitální transformace změnila společnost a ekonomiku a její dopad na každodenní život se stále prohlubuje. Prokázala potřebu vyšší úrovně digitální kapacity systémů vzdělávání a odborné přípravy a institucí.

Covidová pandemie jen dále urychlila současný trend směřující k online a hybridnímu vzdělávání. Tento posun odhalil nové a inovativní způsoby, jak mohou studenti a pedagogové organizovat své výukové a vzdělávací aktivity a jak mohou přes internet komunikovat osobněji a flexibilněji. Zavádění digitálních technologií pro vzdělávání vedle toho odhalilo výzvy a nerovnosti mezi těmi, kteří mají přístup k digitálním technologiím, a těmi, kteří je nemají (např. jednotlivci ze znevýhodněného prostředí), a problémy související s digitálními kapacitami institucí vzdělávání a odborné přípravy, vzděláváním učitelů a celkovou úrovní digitálních dovedností a kompetencí.

K těmto změnám bylo třeba silné a koordinované úsilí na úrovni EU s cílem podpořit systémy vzdělávání a odborné přípravy, aby se vypořádaly s problémy, které pandemie covidu-19 odhalila a prohloubila. Zároveň se neobejdeme bez dlouhodobé vize dalšího vývoje evropského digitálního vzdělávání.

Čísla navíc hovoří za vše:

podle studie Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) z roku 2018 méně než 40 % pedagogů vnímá, že je připraveno používat digitální technologie ve výuce, přičemž mezi členskými státy existují rozdíly

více než třetina osob ve věku 13-14 let, které se v roce 2018 zúčastnily mezinárodní studie počítačové a informační gramotnosti (ICILS), neměla nejzákladnější úroveň dovedností v oblasti digitálních dovedností

čtvrtina domácností s nízkými příjmy nemá přístup k počítačům a širokopásmovému připojení, přičemž rozdíly v rámci EU jsou ovlivněny příjmy domácností (Eurostat, 2019)

95 % respondentů v rámci otevřené veřejné konzultace k akčnímu plánu digitálního vzdělávání se domnívá, že covidová pandemie byla zlomovým bodem, pokud jde o využívání technologií ve vzdělávání a odborné přípravě (akční plán digitálního vzdělávání, otevřená veřejná konzultace, 2020)

První akční plán digitálního vzdělávání

Akční plán digitálního vzdělávání (2021-2027) navazuje na první akční plán digitálního vzdělávání (2018-2020).

Kontaktujte nás

Akční plán digitálního vzdělávání koordinuje oddělení digitálního vzdělávání Generálního ředitelství pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu (GŘ EAC).

Chcete-li se dozvědět více o akčním plánu digitálního vzdělávání, kontaktujte nás e-mailem na adrese
EAC-DIGITALEDUCATION@ec.europa.eu.

Související obsah

# data[].attributes.attachment_link.title
Akční plán digitálního vzdělávání (2021-2027)

# data[].attributes.attachment_link.description
Akční plán digitálního vzdělávání (2021-2027) je obnovenou politickou iniciativou Evropské unie (EU), která stanoví společnou vizi vysoce kvalitního, inkluzivního a přístupného digitálního vzdělávání v Evropě a jejím cílem je podpořit přizpůsobení systémů vzdělávání a odborné přípravy členských států digitálnímu věku. Akční plán, který byl přijat dne 30.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skupinová práce Projektová výuka - Kučová, Našinec, Šteklová, Vránová

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cíle tohoto mezinárodního šetření (PISA = Programme for International Student Assessment - Program pro mezinárodní hodnocení žáků) spočívají v opakovaném zjišťování výsledků patnáctiletých žáků různých zemí v oblasti čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti. Hlavním záměrem je poskytnout tvůrcům školské politiky v jednotlivých zemích informace o úspěšnosti a efektivitě jejich vzdělávacích systémů.

Mezinárodní šetření PISA je největším světovým vzdělávacím výzkumem a je jednou z hlavních aktivit vzdělávacího direktorátu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD). Za realizací šetření odpovídá nadnárodní konsorcium sestávající ze společností Educational Testing Service (ETS) z USA, Westat z USA, Australian Council for Educational Research (ACER) z Austrálie, cApStAn z Belgie, ACT z USA a RTI International z USA.

V České republice za přípravu, realizaci a vyhodnocení šetření PISA odpovídá Česká školní inspekce.

Od prvního cyklu šetření PISA, který se uskutečnil v roce 2000, narůstá počet zemí a ekonomik, které se šetření účastní a roste rovněž rozsah zkoumaných znalostí a dovedností žáků. To je možné především v důsledku přechodu z papírové formy testování na testování elektronické, které umožňuje využití nových forem testových úloh (např. interaktivní úlohy, simulace, nesouvislé dynamické čtenářské texty apod.).

Zaměření šetření PISA

Na rozdíl od jiných mezinárodních šetření (např. TIMSS, PIRLS), která jsou zaměřena především na zjišťování vědomostí žáků, klade šetření PISA větší důraz na dovednosti a tzv. funkční gramotnosti žáků, které mají velký význam pro uplatnění mladých lidí v jejich dalším životě, ať již při jejich dalším studiu, nebo při vstupu na pracovní trh.

Cyklus mezinárodního šetření PISA je od jeho vzniku v roce 2000 tříletý. Základní stavební kameny šetření představuje testování čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti, přičemž v každém cyklu šetření je jedna z uvedených oblastí tzv. hlavní. V roce 2000 to byla čtenářská gramotnost, v roce 2003 matematická a v roce 2006 přírodovědná gramotnost atd. Hlavní testovaná oblast je zkoumána na robustnějším vzorku žáků a s využitím širší škály testových úloh. Každých 9 let je také aktualizován koncepční rámec pro testování dané gramotnosti tak, aby co nejlépe odpovídal aktuálnímu stavu vědění a společenskému vývoji.

Z uvedeného vyplývá, že mezinárodní šetření PISA umožňuje sledovat trendy ve vzdělávání v devítiletých cyklech, přičemž tato doba se ukazuje být optimální s ohledem na relativně velkou setrvačnost vzdělávacích systémů při zavádění změn a reforem.

Vedle výše uvedených „tradičních" gramotností se tvůrci PISA snaží každý cyklus šetření doplnit o tzv. inovativní doménu. Zatímco v prvních cyklech PISA se jednalo o domény založené především na dotazníkovém šetření, např. nadpředmětové kompetence či postoje žáků vůči přírodovědě, se zavedením počítačového testování bylo možné v roce 2009 poprvé zařadit test digitálního čtení, tj. test zaměřený na četbu a porozumění elektronickým textům. V dalších letech to byly interaktivní moduly zaměřené na řešení problémů. Dobrým příkladem využití potenciálu počítačového testování je inovativní test sledující schopnost žáků kreativně uvažovat při řešení problémů každodenního života, zahrnující mimo jiné úlohy zaměřené na tvorbu grafických návrhů a úlohy založené na simulaci - doména tvůrčí myšlení je součástí PISA 2022.

Inovativní domény nejsou jediným rozšířením tradičního zjišťování matematické, čtenářské a přírodovědné gramotnosti v rámci PISA. V každém cyklu mají země možnost zapojit se do volitelných modulů. Pro Českou republiku bylo v roce 2012 klíčové zapojení do šetření finanční gramotnosti. Finanční gramotnost patnáctiletých žáků bude v České republice sledována rovněž v cyklu PISA 2022.

Kdo se účastní testování

V rámci PISA jsou testováni žáci určitého věku, nikoli žáci v určitém ročníku. Věk testovaných žáků je 15 let, neboť zhruba v tomto věku končí ve většině zemí OECD povinná školní docházka. V České republice se přibližně polovina 15letých žáků nachází na úrovni nižšího sekundárního vzdělávání ISCED 2 (v 9. či nižším ročníku školní docházky) a polovina na úrovni vyššího sekundárního vzdělávání ISCED 3 (v 10. ročníku školní docházky). Cílová populace PISA v České republice tedy zahrnuje jak žáky základních škol a víceletých gymnázií, tak žáky čtyřletých gymnázií, středních odborných škol s maturitou, středních odborných škol bez maturity a žáky speciálních škol. Pro každou zapojenou školu je následně připravena tzv. školní zpráva.

Výběr vzorku je koncipován tak, aby kromě mezinárodního porovnání výsledků patnáctiletých žáků umožnil také porovnávání rozdílů mezi výsledky jednotlivých škol, typů škol, regionů nebo jinak definovaných skupin žáků. Díky opakovanému sběru dat je možné mapovat nejen aktuální situaci v jednotlivých zemích, ale i její vývoj v čase.

Test PISA

Každý žák vypracovává dvouhodinový kognitivní test. V testu jsou zastoupeny úlohy s volbou odpovědi, kdy žák volí jednu správnou odpověď z více nabízených možností, a dále úlohy s tvorbou odpovědi, v nichž se po žácích požaduje, aby formulovali vlastní odpověď. S rozvojem počítačového testování byli tradiční testové úlohy doplněny o interaktivní úlohy založené na simulacích, experimentech a interakcích.

Po skončení testování se žáci účastní ještě dotazníkového šetření, jehož cílem je získat informace o žácích, o prostředí, ve kterém žijí, o jejich názorech a postojích a také informace o jejich škole a vyučovacích metodách, s nimiž se setkávají. Tato data podporují komplexnější interpretaci výsledků v závislosti na socio-ekonomickém zázemí. Další součástí šetření je školní dotazník, který vyplňují ředitelé škol a který mapuje podmínky výuky testovaných žáků. Z každého cyklu jsou veřejně k dispozici znění dotazníků a datové soubory pro analytické využití.

Pilotní a hlavní šetření

Každému hlavnímu sběru dat předchází tzv. pilotní sběr dat, jehož hlavním úkolem je ověřit validitu a spolehlivost nově vyvinutých testových nástrojů a také výzkumných postupů spojených se sběrem a vyhodnocováním dat. Pilotní šetření se koná vždy rok před hlavním šetření na menším vzorku škol.

Využití výsledků v ČR

Mezinárodní šetření PISA je jedním z důležitých zdrojů informací o stavu a potřebách vzdělávacího systému v České republice, protože poskytuje tzv. externí pohled na výsledky žáků. Zjištění z šetření PISA (např. o data poukazující v mezinárodním kontextu na rostoucí nerovnosti a ranou selektivitu českého vzdělávacího systému či nadprůměrné rozdíly ve výsledcích žáků z různých škol a různých regionů) byla využita mimo jiné při tvorbě Strategie vzdělávací politiky České republiky do roku 2030+ do budoucna se počítá s jejich využitím pro účely monitoringu vzdělávacích výsledků žáků 9. ročníků a prvních ročníků SŠ s ohledem na nově vznikající soustavu indikátorů a monitorovacího rámce.

Výsledky mezinárodních šetření Česká školní inspekce důsledně analyzuje a propojuje je se zjištěními z národních hodnoticích aktivit, což umožňuje poskytovat komplexní obraz o výkonosti tuzemské vzdělávací soustavy a jejích jednotlivých složek v mezinárodním srovnání.

V roce 2012 v mezinárodním kontextu šetření PISA poprvé poukázalo na význam finanční gramotnosti. V České republice tím byla podpořena důležitost finanční gramotnosti jako explicitní oblasti kurikula. Zapojení České republiky do zjišťování finanční gramotnosti žáků v roce 2022 umožní zjistit vývoj úrovně vědomostí a dovedností za období, kdy byla finanční gramotnost zařazena do rámcových vzdělávacích programů pro základní a střední vzdělávání.

Realizace šetření PISA 2022

Pilotní sběr dat cyklu PISA 2022 proběhl v květnu 2021. Hlavní šetření PISA 2022 se uskuteční na jaře roku 2022 a v České republice se jej zúčastní minimálně 8 000 žáků z více než 300 škol. Zveřejnění výsledků z hlavních testovaných domén ve formě národní a mezinárodní zprávy je plánováno na poslední čtvrtletí roku 2023 a v roce 2024 na něj naváží publikace s výsledky inovativní a volitelné domény. Informace o aktuálně probíhajícím cyklu jsou také případně na https://www.oecd.org/pisa/.

Národní zprávy, sekundární analýzy, uvolněné úlohy

Koncepční rámce (metodika šetření)

# data[].attributes.attachment_link.description
Cíle tohoto mezinárodního šetření (PISA = Programme for International Student Assessment - Program pro mezinárodní hodnocení žáků) spočívají v opakovaném zjišťování výsledků patnáctiletých žáků různých zemí v oblasti čtenářské, matematické a přírodovědné gramotnosti. Hlavním záměrem je poskytnout tvůrcům školské politiky v jednotlivých zemích informace o úspěšnosti a efektivitě jejich vzdělávacích systémů.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AKTUÁLNĚ od 14. 12. 2022

O CO SE LEGISLATIVNĚ OPŘÍT PŘI HODNOCENÍ VÍCEJAZYČNÝCH ŽÁKŮ?

Více informací ve vyhlášce č. 48/2005 Sb., o základním vzdělávání a některých náležitostech plnění povinné školní docházky.

Více informací ve vyhlášce č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných.

ZÁKLADNÍ PRINCIPY HODNOCENÍ

Hodnotíme individuálně za osobní pokrok s ohledem na neznalost jazyka
I v případě, že žák čeká na vyšetření v PPP, tudíž nemůže mít ještě IVP. Doporučujeme opírat se o individuální vztahovou normu, kdy výkon žáka porovnáváme s jeho předchozím výkonem a hledáme zlepšení v rámci stanovených vzdělávacích cílů. Můžeme se opřít ovyjádření MŠMT.

Nesrovnáváme žáka s ostatními žáky
Je zapotřebí spolužákům i rodičům vysvětlit, že výchozí pozice žáka je odlišná, proto je hodnocen jinak. Nově příchozího žáka nesrovnáváme ani s jinými vícejazyčnými žáky.

Přihlížíme k individuální situaci žáka
Zohledňujeme úroveň znalosti češtiny, SVP, předchozí vzdělávání, rodinné prostředí, motivaci ke vzdělávání v ČR, další vzdělávací aktivity žáka, kulturní odlišnost (jiný vzdělávací systém a očekávání rodičů).

Hodnocení by pro žáka mělo být motivující
Hodnocení slouží jako zpětná vazba, díky níž žák sleduje vlastní pokrok a nalézá vhodné cesty a nástroje pro svůj další rozvoj, proto je vhodné vyvarovat se hodnocení způsobem V. (viděl/viděla).

Zohledňujeme nedostatečnou znalost vyučovacího jazyka
Na začátku je vhodné standardní testy a ústní zkoušení nahradit úkoly, které nejsou tolik vázány na znalost českého jazyka, např. myšlenkové mapy, vysvětlení pojmu, fotokoláž, doplnění schématu, doplnění slov v textu s nabídkou odpovědí odpovídající jazykové úrovni, rozhovor, vědomostní úkol, kde bude zapojen mateřský jazyk žáka, který je potřebný pro rozvoj vícejazyčnosti.

Můžeme vypracovat plán podpory
Plán pedagogické podpory (PLPP):
- Pro žáky s mírnými obtížemi ve vzdělávání (pomalejší tempo práce, drobné obtíže ve čtení, psaní, počítání, atd.), jejichž (ne)znalost vyučovacího jazyka by mohla ovlivňovat jejich výkon.
- Stanovíme si v něm konkrétní a reálné cíle pro určitého žáka, na základě nichž pak žáka hodnotíme. Tedy jak a za co žáka hodnotíme.
- Při vytváření PLPP se opíráme o pedagogickou diagnostiku.
- S PLPP pracují všichni pedagogové, kteří žáka učí. Obeznámíme s ním i rodiče, popř. samotného žáka, pokud je už starší. PLPP průběžně vyhodnocujeme.

Individuální vzdělávací plán (IVP):
- Pro žáky s žádnou nebo nedostatečnou znalostí vyučovacího jazyka (úroveň A0-B1) na doporučení z PPP v rámci 2. a 3. stupně PO.
- Stanovíme si konkrétní a reálné cíle se zaměřením na rozvoj (akademického) jazyka, metody výuky, úpravy obsahu (např. organizaci výuky ČDJ), způsob zadávání a hodnocení výuky.
Více o plánech podpory najdete v článkuPlány podpory.

JAKÝM ZPŮSOBEM HODNOTIT?

A) slovně - lépe postihne individuální úspěchy a pokroky žáka. Pokud škola nemá ve školním řádu (ŠŘ) ukotveno slovní hodnocení a chtěla by to změnit, je třeba jej upravit a předložit školské radě ke schválení a následně informovat o schválené úpravě zaměstnance, žáky školy i zákonné zástupce. Slovní hodnocení poskytujeme v elektronické formě, aby si ho rodiče mohli přeložit.
B) známkou - pro rodiče bývá jasnější, avšak je důležité vzít na vědomí, že klasifikační systém se může v některých zemích lišit.
C) kombinací slovního hodnocení a známky
D) procentuálně

JE MOŽNÉ ŽÁKA Z NĚKTERÉHO PŘEDMĚTU NEHODNOTIT?

Ano, avšak měli bychom mít na paměti, že nehodnocení může pro žáky působit demotivačně, neboť nevidí svůj pokrok, proto jej považujeme za krajní řešení.

Ano, ale pouze nemá-li škola dostatek podkladů pro hodnocení žáka, důvodem nemůže být neznalost jazyka nebo nezvládnutí vzdělávacího obsahu. I zde se to týká pouze předmětů, kterých se žák alespoň částečně účastnil.

Ředitel školy určí náhradní termín. Hodnocení za 1. pololetí musí být uděleno nejpozději do 2 měsíců po skončení 1. pololetí. Není-li možné žáka hodnotit ani v náhradním termínu, žák je za 1. pololetí nehodnocen.

Není-li žák hodnocen na konci 2. pololetí, určí ředitel školy náhradní termín tak, aby hodnocení za 2. pololetí bylo provedeno nejpozději do konce září následujícího školního roku (viz § 52 odst. 2 a 3 ŠZ).

Na konci školního roku však musí být žák ohodnocen ze všech předmětů (kterých se alespoň částečně účastnil), aby mohl postoupit do vyššího ročníku. Propadnutí dítěte, které kvůli neznalosti jazyka a následné ztrátě motivace opakovaně selhává, nic nevyřeší.

DÁLE DOPORUČUJEME

HODNOCENÍ NOVĚ PŘÍCHOZÍCH ŽÁKŮ Z UKRAJINY DLE LEX UKRAJINA

NA KOHO SE ZÁKON VZTAHUJE?

Na žáky, kteří nastoupili do škol v průběhu školního roku 2021/2022 a byla jim v ČR poskytnuta dočasná ochrana nebo jim bylo uděleno vízum k pobytu nad 90 dnů za účelem strpění pobytu v ČR.

JAKÉ ZÁKLADNÍ PRINCIPY PLATÍ PRO TYTO ŽÁKY PŘI HODNOCENÍ DLE METODIKY MŠMT?

Vše výše uvedené pro ostatní vícejazyčné žáky

Úprava vzdělávacího obsahu dle § 3
Škola může na dobu nezbytně nutnou zčásti nebo zcela upravit vzdělávací obsah bez ohledu na RVP nebo ŠVP, a pomoci tak žákům v adaptaci. Úpravy vzdělávacího obsahu se netýkají stanoveného počtu vyučovacích hodin v ŠVP. Změny vzdělávacího obsahu je možné provést pouze u nově příchozích žáků a pouze na přechodnou dobu adaptace. MŠMT doporučuje zpracovat interní evidenci změn, jejíž podobu určí ředitel školy. Může to být např. vytištěný rozvrh nebo zápis z jednání pedagogické rady. Zároveň je třeba vést evidenci průběhu vzdělávání podle upraveného obsahu formou zápisů v třídní knize.
Žákovi tedy bude poskytována jazyková příprava v rozsahu dle vyhlášky č. 48/2005 Sb., ale může mu být poskytována ještě další jazyková příprava nad rámec vyhlášky formou úpravy vzdělávacího obsahu.

Hodnotí se pokrok a osvojení upraveného obsahu vzdělávacího
Např. v českém jazyce zejména základní znalost jazyka, tedy slovní zásoba, větné konstrukce umožňující řešit problémové situace, propojení naučených informací se skutečným životem. Můžete se podívat na tematické okruhy vzdělávacího obsahu češtiny jako druhého jazyka (ČDJ), kde je kromě klíčových kompetencí uvedeno propojení ČDJ s ostatními předměty/vzdělávacími oblastmi RVP.

Seznámíme žáka a rodiče se systémem českého hodnocení
Ukrajinský systém hodnocení se odlišuje od českého.

CO JE NUTNÉ ZOHLEDNIT U VYSVĚDČENÍ?

ŽÁCI 8.-9. ROČNÍKU

Pro získání stupně vzdělání musí žáci prospět ze všech předmětů, kterých se alespoň zčásti účastnili.

Pokud žák úspěšně ukončí 9. ročník, ale nebude přijat na střední školu, není možné, aby opakoval 9. třídu.

Hodnocení těchto žáků se neliší od ostatních.

Kvůli přijímacím. zk. na SŠ je vhodné minimalizovat použití stupně "nehodnocen"

Do přihlášky na SŠ se uvede hodnocení pouze za předměty dle vysvědčení - pokud došlo k úpravě obsahu vzdělávání, budou zde tedy jen tyto předměty, střední školy s touto variantou musí počítat a být na ni připraveny. Počet předmětů a jejich obsah může být tedy na jednotlivých školách různý.

Přijímací řízení na SŠ.

Aktuální uzpůsobení přijímacích zkoušek pro žáky s OMJ.

Kazuistiky

Dvojitá školní docházka

Na základní školu nastoupil do 3. třídy chlapec z Číny. Přestěhoval se za svými rodiči, kteří zde již téměř tři roky žili. Během té doby si zařídili obchod, který dobře prosperoval. Chlapec neuměl vůbec česky, když začal navštěvovat českou základní školu. Zpočátku působil velmi zakřikle, s dětmi se příliš nekontaktoval. Nebylo se čemu divit, jazyková bariéra byla obrovská.

Rodiče byli požádáni o spolupráci ve výuce českého jazyka. Vhodné by bylo, aby chlapec docházel na odpolední kurz, trávil čas v družině, případně na nějakém zájmovém kroužku. Nic takového se však nekonalo. Chlapec odcházel každý den ihned po vyučování domů. Na plnění školních povinností však nikdy nedošlo, domácí úkoly ani jinou zadanou práci do školy nenosil. Jeho čeština se nelepšila. Tím pádem se nelepšilo ani jeho zapojení do výuky. Spíš naopak, chování chlapce začalo být stále podivnější. Během výuky byl velmi unavený, a někdy se choval nepřiměřeně agresivně.

S ohledem na situaci se snažila paní učitelka promluvit s chlapcem i jeho rodiči. Zjistila, že chlapec odchází každý den po škole do tzv. čínské školy, kde absolvuje další čtyři hodiny výuky. Učí se čínštinu, angličtinu a matematiku. Domů se dostává každý den po šesté hodině. Úkoly ho čekají do obou škol, energie však už příliš nezbývá.

Pro rodiče chlapce je velmi důležité, aby navštěvoval i čínskou školu. Platí za ni také dost peněz. I přesto, že vnímají přetíženost chlapce a to, že v české škole nebude pravděpodobně nikdy příliš úspěšný, nebude-li mít dostatek času na přípravu a odpočinek, je pro ně tato zvolená cesta tou správnou a neumí si představit jinou variantu.

Přestože je určitě v pořádku a obecně velmi vítané, aby se chlapec věnoval i zdokonalování svého mateřského jazyka, taková frekvence výuky (tj. pět odpolední v týdnu) je zničující. Nicméně stále jsou to rodiče, a je to tak v pořádku, kdo má právo rozhodnout o vzdělávání a výchově svých dětí. Z pohledu středoevropana to může působit nerozumně, až „násilně", ale jak nás upozornil náš spolupracující sinolog, je potřeba se na to podívat pohledem lidí vyrůstajících v přelidněné Číně. Konkurence je zde tak veliká, že rodiče se snaží dostat do svých dětí co nejvíce, aby ve svém dospělém životě obstály. A s takovou zkušeností sem přijíždí i rodiče tohoto chlapce.

Další zdroje

Autor: Poslední aktualizace 27.04.2023 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
AKTUÁLNĚ od 14. 12. 2022 O CO SE LEGISLATIVNĚ OPŘÍT PŘI HODNOCENÍ VÍCEJAZYČNÝCH ŽÁKŮ? Více informací ve vyhlášce č. 48/2005 Sb., o základním vzdělávání a některých náležitostech plnění povinné školní docházky. Více informací ve vyhlášce č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných.

# data[].attributes.headline
BL - podpora nadaných žáků, skupinová práce 

# data[].attributes.subject
BL - podpora nadaných žáků, skupinová práce 

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out how FlipViewer can help you with your publishing

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vážení rodiče!

V posledních letech se setkáváte v tisku, v rozhlase, v televizi nebo ve škole, na kterou chodí Vaše dítě, s informacemi na téma - změny ve vzdělávání. Většinou se připomíná potřebnost změn a úkol pro školy vytvořit si vlastní „školní vzdělávací program", který by tyto změny podpořil. Mnohem méně se ale dozvídáte, proč se má něco měnit, o jaké změny má jít a co to přinese Vašim dětem.

Nová podoba vzdělávání vychází z toho, že při rozsahu dnešního poznání a rychlém rozvoji výrobních technologií nevíme přesně, co budou dnešní děti skutečně potřebovat v dospělosti za 20 až 30 let (za poslední desetiletí se obměnilo jen 20 % celkové pracovní síly, ale zároveň i 80 % veškerého technického vybavení potřebného pro rozvoj této pracovní činnosti). Proto se vzdělávání staví na jistém množství vhodně propojených poznatků a velký důraz se klade nadovednosti, které mají nadčasový význam a které umožní rychle se přizpůsobit potřebám dalšího vzdělávání i pozdějšího zaměstnání. K těmto dovednostem patří - umět se učit, být tvořivý a umět řešit problémy, umět účinně komunikovat s lidmi i technikou, umět spolupracovat, respektovat svá práva i práva jiných, být tolerantní k jiným, mít vztah k přírodě i kultuře a chránit je, umět pečovat o své zdraví a bezpečí, poznávat a rozvíjet vlastní schopnosti.

Protože se nemůžeme všechno naučit, i kdybychom chtěli, klade se velký důraz na výběr učiva, na to, co je podstatné a co se v dalším životě skutečně využije. Velmi důležité je, aby do budoucna školy motivovaly a v učenípodporovaly každého žáka, aby připravovaly výuku zajímavou a pro všechny, aby dětichodily do školy rády a chtěly se učit. K tomu můžete ve spolupráci se školou výrazně přispět i vy.

S tím velmi úzce souvisejí i metody práce, které zajišťují co největší trvalost poznání. Dnes je nepochybně prokázáno, že člověk si nejvíce zapamatuje (osvojí si) to, co sámvyvodil, prakticky vyzkoušel, o čem diskutoval, co jiným vysvětloval. Proto se zařazují způsoby výuky, které nejsou pouhým předáváním hotových poznatků, ale vycházejí zaktivní práce žáků ve skupinách a z propojení poznání různých předmětů (oborů) - NAVÍC TENTO ZPŮSOB VÝUKY DĚTI BAVÍ !

Další změny vycházejí ze skutečnosti, že se všichni žáci nemohou naučit totéž a ve stejném rozsahu. Je nesmyslné chtít stejné výsledky od všech žáků, ale je velmi potřebné usilovat o to, aby každý dosáhl svého osobního maxima. Proto se klade důraz na individuální přístup - ve výuce i v hodnocení.

S hodnocením pak souvisí další základní změna. Pokud chceme žáky motivovat, nemůžeme stavět na zdůrazňování jejich chyb a nedostatků. Hodnocení musí být , musí především postihovat klady žákovy práce, musí jej k dalšímu učení a výkonům a ne jej od učení odrazovat. Proto se prosazuje slovní hodnocení, které je cílenější a objektivnější než známka, proto by se žáci měli učit ivlastnímu hodnocení a hodnocení jiných podle daných kritérií, proto by se měli více porovnávat sami se sebou (se svým předchozím výsledkem) než s jinými žáky.

Výraznou změnu by mělo zaznamenat i prostředí, v němž se žáci učí. Dnes se hovoří o tzv. bezpečném prostředí. Myslí se tím prostředí, kde není žák stresován, kde se cítí dobře, kde projevit a říci svůj názor, kam se rád vrací.

Nová koncepce vzdělávání dává učitelům škol větší , ale požaduje i větší odpovědnost při přípravě výuky. Školy si na základě státem schváleného „rámcového vzdělávacího programu" vytvářejí svůjvlastní „školní vzdělávací program". Ten vychází z povinných dovednostních výstupů, k nimž musí školy se žáky směřovat. Učitelé pak stanovují nejvhodnější učivo i metody a cíleněji reagují na potřeby konkrétních dětí, na podmínky škol, na zájmy žáků i požadavky jejich rodičů. Podobným způsobem učilo mnoho učitelů již dříve, cílem je, aby se takový styl práce stal běžný v týmech učitelů všech škol.

Všechny naznačené změny by měly vést především k tomu, že se žáci budou , že získají dovednosti i způsoby jednání, které budou mít smysl a které bez problému v dalším životě a v zaměstnání doma i kdekoli v zahraničí. Změny by měly navodit i takové vztahy ve školách, jejichž odrazem budousamostatní, sebevědomí a aktivní lidé, kteří budou zároveňdostatečně odpovědní vůči sobě i svému okolí. Lidé, kteří budou umět prožít svůj život plodně právě s využitím dovedností, které ve škole získali.

Zajímejte se o změny, které připravuje „vaše" škola, a je prosadit - JE TO V ZÁJMU VAŠICH DĚTÍ !

Motivacni_dopis.JPG (544.35 KB)

Motivacni_dopis.pdf (134,92 KB)

# data[].attributes.attachment_link.title
Leták pro podporu kurikulární reformy, MŠMT ČR

# data[].attributes.attachment_link.description
Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy České republiky

# data[].attributes.body
Selektivnost českého školství
- obsažena ve strategii 2030+

# data[].attributes.headline
Strategie digitálního vzdělávání do roku 2020

# data[].attributes.subject
Strategie digitálního vzdělávání do roku 2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Co je Strategie digitálního vzdělávání?
Strategie digitálního vzdělávání do roku 2020 (dále SDV) je dokument schválený 12. listopadu 2014 usnesením vlády ČR č. 927/2014, který se zaměřuje na vytvoření vhodných podmínek a nastavení procesů, které povedou k cílům, metodám a formám vzdělávání odpovídajícím současnému stavu poznání, požadavkům společenského života i trhu práce, ovlivněným rozvojem digitálních technologií a informační společnosti. Posláním SDV je iniciace změn jak v oblasti metod a forem vzdělávání, tak v oblasti cílů vzdělávání. SDV vznikala v roce 2014 dialogem MŠMT se zástupci odborné veřejnosti, neziskového sektoru a všech zájemců, kteří se do diskuze jednotlivých opatření zapojili.

2. Jak je SDV provázána s dalšími aktivitami státu?
Vznik SDV si vyžádala aktualizovaná Státní politika v elektronických komunikacích Digitální Česko v. 2.0, Cesta k digitální ekonomice (UV č. 203 z 20. 3. 2013), která ukládá opatřením č. 16 MPSV ve spolupráci s MŠMT vypracovat strategii pro zvýšení digitální gramotnosti a rozvoj elektronických dovedností občanů. MŠMT vytvořilo SDV, která se zabývá především počátečním vzděláváním (mateřské, základní, střední a částečně i vysoké školy), MPSV vytvořilo Strategii digitální gramotnosti ČR na období 2015 až 2020, která se zabývá dalším vzděláváním dospělých.
Obsahově SDV navazuje na Strategii vzdělávací politiky České republiky do roku 2020, je provázána s dalšími aktivitami a dokumenty, viz Dokumenty ke stažení.

3. Jaké jsou cíle SDV?
SDV formuluje tři prioritní cíle:

1. otevřít vzdělávání novým metodám a způsobům učení prostřednictvím digitálních technologií,

2. zlepšit kompetence žáků v oblasti práce s informacemi a digitálními technologiemi,

3. rozvíjet informatické myšlení žáků.

SDV seskupuje opatření do sedmi hlavních směrů intervence, které směřují k naplnění hlavní vize strategie:

1. Zajistit nediskriminační přístup k digitálním vzdělávacím zdrojům.

2. Zajistit podmínky pro rozvoj digitální gramotnosti a informatického myšlení žáků.

3. Zajistit podmínky pro rozvoj digitální gramotnosti a informatického myšlení učitelů.

4. Zajistit budování a obnovu vzdělávací infrastruktury.

5. Podpořit inovační postupy, sledování, hodnocení a šíření jejich výsledků.

6. Zajistit systém podporující rozvoj škol v oblasti integrace digitálních technologií do výuky a do života školy.

7. Zvýšit porozumění veřejnosti cílům a procesům integrace technologií do vzdělávání.

K naplnění opatření ve všech 7 směrech intervence stanovuje SDV celkem 43 dílčích aktivit.

4. Kdo na realizaci SDV pracuje?
Od 1. února 2016 je za řízení SDV zodpovědný Řídící výbor SDV složený ze zástupců dotčených útvarů MŠMT a dalších organizací, který se schází pravidelně jednou měsíčně. Koordinaci aktivit realizuje pracovní skupina (tzv. užší vedení), která se na MŠMT schází minimálně jednou týdně. Do realizace jednotlivých aktivit a SDV jsou zapojeny nejen věcně příslušné odbory MŠMT, ale i další organizace v rezortu vzdělávání. Snahou je zapojovat instituce formálního i neformálního vzdělávání, firmy, neziskové organizace i jedince.

5. Jak je zajištěno financování SDV?
V některých případech spočívá podpora digitálního vzdělávání pouze v jiném přístupu k aktivitám, které jsou běžnou součástí agendy rezortu vzdělávání. V některých jsou nutné změny, jejichž realizace si vyžádá finanční prostředky. Financování Strategie digitálního vzdělávání je plánováno především s podporou Evropského sociálního fondu z Operačního programu Výzkum, vývoj a vzdělávání, jeho prioritní osy 3 „Rovný přístup ke kvalitnímu předškolnímu, primárnímu a sekundárnímu vzdělávání". Zároveň se počítá s využití prostředků z dalších fondů, zejména IROP, případně OPZ.

6. Jak souvisí SDV s aktuálními prioritami MŠMT?
Zahájením prací na realizaci SDV se témata digitálního vzdělávání dostala do běžných agend rezortu školství, tedy i do současných priorit MŠMT. Např. v kariérním systému se počítá s požadavky na učitele regionálního školství v oblasti digitálních kompetencí. Pro plánovanou reformu financování regionálního školství je myšleno na podpůrné role pro zajištění správy infrastruktury ve školách a pro metodické vedení škol, správců sítí a ICT metodiků. Digitální vzdělávání má i úzké propojení na problematiku společného vzdělávání, ve kterém hrají digitální technologie důležitou roli.

Záměrem SDV je propojovat a kriticky posuzovat vliv moderního světa digitálních technologií se všemi dimenzemi života českých škol i ministerstva samotného. SDV se také dotýká celoživotního vzdělávání a neformálního vzdělávání, důrazem na otevřené vzdělávání dává vzkaz každému občanovi ČR, že díky technologiím je možné posouvat hranice svého poznání a zkušeností i mimo školy a činit tak v průběhu celého života.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vláda v polovině listopadu 2014 podpořila Strategii digitálního vzdělávání do roku 2020. Vznikla na návrh MŠMT. Reaguje na neustálý vývoj digitálních technologií a počítá s postupným zapojením moderních technologií do výuky.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tak mi nezbývá nic jiného, než tu kocourkovskou analogii o vlaku trochu rozebrat. Máme různé vlaky a bavíme se o cestujících. Co vše musí umět strojvedoucí je mimo náš obzor. Potíž je v tom, že pan Kocourek je přesvědčen, že ví, kam chce jet. Možná by nejraději vyrazil posázavským expresem na Ztracenku, ale my říkáme, že to není dobrý nápad. Snažíme se vysvětlit všem, že se mají snažit jet pendolinem (nebo rovnou letět) do světa. Závěr je jednoduchý, musíte si vybrat, kam pojedete!

# data[].attributes.attachment_link.title
Spomocník: Jak na Strategii digitálního vzdělávání?

# data[].attributes.attachment_link.description
Doprovodný a vysvětlující článek přináší odkazy na dvě studie vypracované v rámci projektu NÚV PPUČ, které mapují počáteční stav realizace naší národní Strategie digitálního vzdělávání a naznačují možnosti řešení.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Konektivita a bezpečnost

V digitální transformaci je třeba školy podporovat a udělat maximum pro to, aby byla jejich digitální infrastruktura funkční a bezpečná. Funkční, aby byli učitelé motivováni využívat digitální technologie ve výuce a rozvíjet digitální gramotnost a informatické myšlení žáků. Bezpečná proto, aby školy uměly čelit hrozbám z vnějšího online světa.

MŠMT proto ve spolupráci s partnery zpracovalo Standard konektivity škol

Dokument definuje základní technická kritéria cílového stavu školní síťové infrastruktury a přijatelnosti aktivit projektů naplňující požadavky na školy v 21. století mj. i strategický cíl Integrovaného regionálního operačního programu 2021-2027 4.1 v oblasti zajištění vnitřní konektivity škol a připojení k internetu - rozvoj vnitřní konektivity v prostorách škol a školských zařízení a připojení k internetu.

Více v článku zde. https://www.edu.cz/vydan-standard-konektivity-a-bezpecnosti-skol/

Níže uvedené parametry konektivity jsou relevantní pro základní školy, střední školy, vyšší odborné školy a konzervatoře, u kterých Integrovaný regionální operační program 2021-2027 stanovuje ve specifickém cíli 4.1. intervenci v oblasti budování vnitřní konektivity škol.
V případě dotazů či potřeby metodické podpory se prosím obracejte na digitalizujeme@msmt.cz.

# data[].attributes.attachment_link.description
Garantované informace Ministerstva školství mládeže a tělovýchovy (MŠMT) o směřování školství, školské legislativě a metodické podpoře.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Chystáte se objednat pro učitele vzdělávání prostřednictvím e-learningu, ale nejste si jisti, zda je nabízený kurz dostatečně kvalitní? Vznikají ve škole nové digitální materiály a vy máte pocit, že jim něco chybí? Plánujete rozšiřovat školní síť a nevíte, které normy je vhodné dodržet? Víte, co kontroluje inspekce v hodinách informatiky? Při hledání odpovědí na tyto otázky v oblastech spojených s digitálním vzděláváním mohou pomoci různé standardy a doporučení. Přinášíme souhrn těch nejdůležitějších i s doplňujícími odkazy.
Mnozí ředitelé škol mají zájem rozvíjet svoji školu v souladu se změnami, které probíhají v celé společnosti. V oblasti digitálního vzdělávání, resp. digitálních technologií by ve škole rádi využívali moderní digitální prostředky a světové technologické trendy a rádi by to dělali účelně a efektivně. Vyznat se v aktuálním dění dynamického světa IT není ale vůbec jednoduché, navíc ne všechny technologické trendy jsou pro využívání ve vzdělávání vhodné, nebo pro ně ještě nenazrál čas.

Vedoucí pracovníci škol tak často hledají normy a standardy, ve kterých by bylo uvedeno, jaké parametry by nově zaváděné technologie, ale i s nimi spojené pedagogické postupy měly mít, a ideálně i vhodný postup zavádění rozepsaný v dílčích krocích. Tak jednoduché to ale není a zjednodušeně řečeno, přímo takovéto postupy pro digitalizaci škol nejsou v Česku k dispozici. Přesto ale existují dokumenty, které mohou vedení škol vhodně nasměrovat...

Ve většině případů se jedná o dokumenty, které vznikaly s podporou MŠMT, často při realizaci Strategie digitálního vzdělávání do roku 2020. Z tohoto pohledu se tedy jedná o autoritativní zdroje národního charakteru. Přesto je míra jejich závaznosti různá, od povinných dokumentů po metodická doporučení školám.

Standard konektivity školy

Pokud pod pojmem standard očekáváte dokument plný přesných technických specifikací, pak budete se standardem konektivity škol v rámci Integrovaného regionálního operačního programu (IROP) jistě spokojeni. Tento pětistránkový standard definuje základní technická kritéria pro projekty předložené ve výzvách IROP ve třech oblastech: konektivita školy k veřejnému internetu (WAN), vnitřní konektivita školy (LAN) a další bezpečnostní prvky.

Standard konektivity využívá existující technické normy a specifikace, a není přímo určen pro běžné uživatele. Autoři výzev počítali s tím, že standard bude využit při veřejné zakázce, a pracovat s ním bude především dodavatel školní digitální infrastruktury. Jedná se o komplexní materiál pro budování školní sítě, ve kterém se můžete minimálně inspirovat, nebo z něj přímo vycházet.

CZ.NIC, správce národní domény CZ, nabízí školám online aplikaci pro vygenerování potvrzení o splnění vybraných požadavků standardu konektivity na adrese https://www.standardkonektivity.cz/. Ministerstvo pro místní rozvoj nabízí i manuál ke kontrole naplnění standardu konektivity na svém webu na https://goo.gl/QPbVHJ. Ve 4. čísle Řízení školy v roce 2017 na str. 40-41 vyšel článek s doporučeními Jak splnit standard konektivity škol.

Standard konektivity byl u každé výzvy zveřejněn jako její příloha, při jeho vyhledání na internetu je tedy potřeba hledat konkrétní výzvu. Navíc standard pro ZŠ a SŠ/VOŠ se v jednom detailu liší - rozdíl je v přístupu do federovaného systému eduroam. U ZŠ je pasivní zapojení do eduroam pouze doporučující, u SŠ/VOŠ je povinné. Například znění výzvy č. 47 Infrastruktura základních škol SVL včetně klíčové přílohy č. 9 Standard konektivity škol je k dispozici na webu ministerstva na adrese https://goo.gl/UwXwwk.

Kritéria kvality digitálních vzdělávacích zdrojů

Dokument zveřejněný jako PDF příloha stejnojmenného článku na Metodickém portálu RVP.CZ je důležitý pro všechny, kdo tvoří nějaké digitální materiály určené pro vzdělávání. Může se jednat například o známé digitální učební materiály (DUMy), softwarové aplikace, elektronické knihy či e-learningové kurzy. Pro ty, kteří na to čerpají finance operačního programu Výzkum, vývoj a vzdělávání (OP VVV), je dokonce od roku 2017 povinnost se jich držet.

Dokument stanovuje požadavky ve třech oblastech: autorskoprávní požadavky řešící otázku licencí, technické požadavky zajišťující využitelnost pro co nejširší skupinu zájemců (dostupnost online, souborové formáty, typografická pravidla atp.) a požadavky na odbornou správnost, pedagogiku a didaktiku popisující obsahovou kvalitu a způsob didaktického zpracování.

Dostupné na https://clanky.rvp.cz/clanek/c/Z/21071/.

Masivní otevřené online kurzy

MOOC (anglicky Massive Open Online Courses) lze charakterizovat jako digitální vzdělávací zdroje a zároveň jako specifický druh e-learningových kurzů. Dokument popisuje, co přesně znamenají jednotlivá slova v názvu: masivní, otevřený, online, kurz. Uvedené charakteristiky tudíž vymezují požadavky MOOC, čímž je odlišují od jiných forem e-learningu, zároveň je tento popis závazný pro projekty OP VVV, ve kterých nějaké MOOC vznikají. MŠMT bude právě kvality výstupů projektů kontrolovat podle tohoto vymezení.

Dostupné na https://clanky.rvp.cz/clanek/c/z/21085/.

Standard e-learningových kurzů

Soubor kritérií stanovených MŠMT v roce 2013 popisuje vlastnosti e-learningového kurzu, které by měl vzdělávací program předkládaný k udělení akreditace v systému dalšího vzdělávání pedagogických pracovníků (DVPP) splňovat. Akreditační komise MŠMT přihlíží kromě celkového pojetí, obsahu a cílů vzdělávacího programu také k těmto kritériím. Celkem 18 kritérií je členěno do tří oblastí: struktura kurzu a metodika, aktivizace studujícího a hodnocení a zpětná vazba. Ačkoli to není v dokumentu explicitně zmíněno, očekává se, že popisovaných kvalit mohou dosahovat pouze tzv. tutorované e-learningové kurzy, tedy takové vzdělávání, kde je průchod kurzu studujících řízen osobou tutora.

Dostupné na webu MŠMT k DVPP na http://www.msmt.cz/vzdelavani/dalsi-vzdelavani/standardy-a-metodicka-doporuceni, nebo přímo na http://www.msmt.cz/file/36202/.

Kritéria dobrého školního webu

Kritéria dobrého webu vytvořila společnost EDUin pro svoji soutěž o nejlepší školní web sCOOL web. Kritéria, podle kterých jsou přihlášené školní weby hodnoceny, jsou každý rok mírně upravována podle vývoje v oblasti webdesignu a především podle zaměření daného ročníku soutěže. Ve 4. ročníku v roce 2018, jehož tématem byla ochrana osobních údajů, resp. GDPR, se jednalo celkem o 54 kritérií rozdělených do čtyř oblastí: otevřenost školy vůči veřejnosti, uživatelská přívětivost (použitelnost, přehlednost, přístupnost a srozumitelnost), bezpečnost a grafické zpracování (grafika, design, estetický dojem).

Každé kritérium je popsáno prostřednictvím tří indikátorů, které využívají zelenou, oranžovou a červenou barvu, aby možnosti reprezentovaly všem srozumitelný princip dopravního semaforu.

Dostupné na https://www.scoolweb.cz/.

Standard studia ICT metodiků

Dalším standardem z dílny MŠMT pro oblast DVPP je studium k výkonu specializovaných činností - koordinace v oblasti ICT, které vychází z vyhlášky č. 317/2005 Sb. Studium ke splnění dalších kvalifikačních předpokladů - studium k výkonu specializovaných činností - koordinace v oblasti ICT je určeno učitelům, kteří chtějí vykonávat funkci učitele-metodika, někdy též označovaného jako školního ICT koordinátora. Osnova studijního programu se skládá z 16 tematických okruhů ( např. autorské právo, bezpečnost na internetu, netiketa, tvorba ICT plánu školy, informační systém školy, webová prezentace školy), ze kterých mohou žadatelé z řad vzdělávacích institucí při předkládání vlastního návrhu studijního programu vycházet. Zkušenost akreditační komise ukazuje, že se jich vzdělávací instituce zpravidla pevně drží a tuto osnovu přebírají.

Zajímavostí také může být skutečnost, že pracovní náplň školního ICT metodika není v žádném legislativním dokumentu stanovena. Ti, kteří to potřebují, ji odvíjejí právě od standardu tohoto studia.

Dostupné na http://www.msmt.cz/file/36198/.

Standard digitálních kompetencí učitele

Soubor pedagogických a profesních kompetencí využívajících digitální technologie, které by si měl každý učitel osvojit, vychází z dokumentu DigCompEdu výzkumného střediska Joint Research Centre Evropské komise. Popisuje tzv. digitální kompetence učitele a nastavuje úrovně pokroku v těchto kompetencích. Za tímto účelem přichází s 22 kompetencemi zařazenými do 6 oblastí ( profesní zapojení, digitální zdroje, výuka, digitální hodnocení, podpora žáků a podpora digitálních kompetencí žáků). Úrovně pokroku jsou nastaveny po vzoru Společného evropského referenčního rámce pro jazyky (SERR) a jsou uváděny pomocí motivační role od úrovně A1 do C2: nováček, objevitel, praktik, odborník, lídr, průkopník.

Standard dobře vystihuje, co se dnes od učitele v oblasti využívání digitálních technologií očekává a kam by měl další rozvoj na úrovni každého učitele směrovat. V době tvorby tohoto článku jednalo o statutu tohoto standardu a jeho finální podobě vedení MŠMT.

Česká verze DigCompEdu je k dispozici na metodickém portálu RVP - Evropský rámec digitálních kompetencí pedagogů DigCompEdu.

Pro české učitele byly lokalizovány ještě dva další rámce digitálních kompetencí, pro oba je k dispozici i online aplikace. Podrobnosti k těmto rámcům byly publikovány v Letním speciálu Řízení školy 2018 v článku Rámce digitálních kompetencí učitele na str. 33-39.

Profil Škola²¹

Model integrace technologií do života školy Profil Škola ²¹ je evaluační a plánovací nástroj, který na základě sledování více různých indikátorů pomáhá školám zjistit, do jaké míry se jim daří začlenit digitální technologie do života celé školy.

Profil škola ²¹ počítá s čtyřmi fázemi vývoje, kterými mohou školy postupně procházet: začínáme, máme první zkušenosti, nabýváme sebejistoty a jsme příkladem ostatním. Celkem29 popsaných indikátorů je sdruženo do pěti oblastí: řízení a plánování, ICT ve školním vzdělávacím programu, profesní rozvoj, integrace ICT do života školy a ICT infrastruktura.

Nástroj Profil škola ²¹ je zároveň i online aplikace na Metodickém portálu RVP.CZ, kterou v minulosti využilo několik tisíc škol. V současné době probíhají jednání o využívání modernizovaného pojetí obdobného nástroje, který by vycházel z rámce DigCompOrg a byl by školám k dispozici opět na Metodickém portálu RVP.CZ.

Dostupné na https://skola21.rvp.cz/.

Creative Commons

Soubor veřejných licencí Creative Commons není sice přímo standard, přesto do našeho seznamu patří. Tyto licence přinášejí nové možnosti v oblasti publikování autorských děl, posilují pozici autora při rozhodování, za jakých podmínek bude dílo veřejně zpřístupněno. To je zejména v oblasti vzdělávání značně důležité, a jelikož tento jejich potenciál oceňuje i MŠMT, vyžadují některé výzvy OP VVV u výstupů projektů právě tyto licence. Učitelé i žáci tak mohou materiály pod těmito licencemi svobodně dále šířit (třeba zveřejněním na webových stránkách školy), a v případě některých licencí takové materiály upravovat, vylepšovat a vytvářet odvozená díla a ta dále šířit.

Kombinací čtyř licenčních prvků ( uveďte autora, nevyužívejte dílo komerčně, nezasahujte do díla a zachovejte licenci) vzniká šest prakticky použitelných variant licencí Creative Commons.

Interaktivní průvodce volbou licence je dostupný na https://creativecommons.org/choose/?lang=cs, mnoho dalších informací k licencím je dostupné na webu pracovní skupiny Creative Commons ČR na https://www.creativecommons.cz/.

Minimální ICT standard školy

Tematická zpráva České školní inspekce Využívání digitálních technologií v MŠ, SŠ a VOŠ zveřejněná v září 2017 konstatuje neradostné zjištění o podmínkách pro využívání digitálních technologií na českých školách. ČŠI na základě svých šetření v této zprávě na str. 21 vyhodnotila skupiny indikátory, u kterých je zřejmé, že ovlivňují hodnocení podmínek využití digitálních technologií ve vzdělávání skutečně zásadně. U nich stanovila neoddiskutovatelné minimální úrovně kvality: formulována ICT strategie školy, vlastní správce ICT, školní počítač pro více než 50 % učitelů, stáří počítačů do 7 let a pokrytí alespoň 60 % učeben vnitřní sítí.

Jakkoli inspekce tato doporučení přímo za minimální ICT standard neoznačuje, je zřejmé, že je užitečné se těmito oblastmi školní infrastruktury zabývat. Přesněji řečeno: nejen těmito. V tematické zprávě je možné dohledat i další zjištění inspekce a porovnat je se situací ve vaší škole. Výsledek můžete zohlednit ve školní plánu rozvoje ICT.

Dostupné na https://www.csicr.cz/cz/Aktuality/Tematicka-zprava-Vyuzivani-digitalnich-technologii.

Standardy ICT pro základní vzdělávání

Na rozdíl od standardů pro vzdělávací obory Český jazyk a literatura, Matematika a její aplikace, Cizí jazyk a Další cizí jazyk nejsou standardy pro vzdělávací obor ICT zařazeny jako příloha do Rámcového vzdělávacího programu, ale pouze jako doporučené pro současné znění RVP. Nutno podotknout, že oblasti ICT v RVP pro základní vzdělávání se od jeho vzniku v roce 2005 nezměnila, takže tato doporučení byly od počátku svými tvůrci vnímány spíše jako metodická podpora učitelům, nežli jako skutečné vzdělávací standardy.

Dostupné na http://www.nuv.cz/t/standardy-ovo.

Digitální gramotnost v uzlových bodech vzdělávání

Na jaře 2018 zveřejnil Národní ústav pro vzdělávání dokument Digitální gramotnost v uzlových bodech vzdělávání - metodický podpůrný materiál. Dokument obsahuje soubory očekávaných výsledků učení v uzlových bodech vzdělávání pro digitální gramotnost. Popisované indikátory vymezující vzdělávací cíle na úrovni výstupů, kterých by děti a žáci měli v jednotlivých etapách předškolního a základního vzdělávání dosáhnout v digitální gramotnosti.

Výsledky učení jsou pro digitální gramotnost strukturovány do tří oblastí: člověk, společnost a digitální technologie, tvorba digitálního obsahu a informace, sdílení a komunikace v digitálním světě. Pro ty, kteří rádi předbíhají a chtějí být připraveni na budoucnost, mohu dodat, že Návrh revizí rámcových vzdělávacích programů v oblasti informatiky a informačních a komunikačních technologií, který zveřejnil NÚV koncem srpna 2018 (viz http://www.nuv.cz/t/revize-rvp-ict) používá shodnou strukturu členění. V tomto dokumentu jsou k dispozici očekávané výsledky učení i pro žáky středních škol, a nejen pro digitální gramotnost, ale také pro novou informatiku.

Dostupné na digifoliu Digitální gramotnost na https://digifolio.rvp.cz/view/view.php?id=13123.

Metodika pro hodnocení rozvoje informační gramotnosti

V červnu 2015 publikovala Česká školní inspekce výstupy svého projektu NIQES. Jedním z nich je i metodika, která poskytuje ČŠI návod pro sledování a hodnocení účinnosti podpory rozvoje informační gramotnosti ve školách. Konkrétně se jedná o indikátory podmínek rozvoje informační gramotnosti, procesu rozvoje informační gramotnosti a dosažené úrovně informační gramotnosti. Není bez zajímavosti, že v případě podmínek vycházela inspekce ze struktury stanovené v Profilu Škola ²¹.

Metodika je dostupná na http://www.niqes.cz/Metodika-gramotnosti/Metodika-pro-hodnoceni-rozvoje-informacni-gramotno. Nejnovější tematickou zprávu Rozvoje informační gramotnostina ZŠ a SŠ zveřejnila ČŠI v červnu 2018 na https://www.csicr.cz/cz/Aktuality/Tematicka-zprava-Rozvoj-informacni-gramotnosti-na.

Jednoduchý a zároveň jednoznačný parametr kvality školy, vyučování či digitální infrastruktury samozřejmě neexistuje. Přesto je nutné snahám o standardizaci prostřednictvím popisů indikátorů kvality ve vzdělávání tleskat. Nesmíme ale zapomínat, že zatímco cílem standardizace všeho druhu je sjednocování, v případě vzdělávání žáků je naším cílem naopak individualizace, respekt k různorodým potřebám dětí a podpora rozmanitosti.

Víte-li o nějakém dalším standardu či normě, napište prosím do diskuze.

Vyšlo jako: NEUMAJER, O. Standardy kolem digitálního vzdělávání, Řízení školy. Praha: Wolters Kluwer, 2018, roč. 15, č. 10, s. 30-33. ISSN 1214-8679

# data[].attributes.attachment_link.description
Přehled existujících doporučení spojených se zaváděním digitálních forem vzdělávání, který všem zájemcům významným způsobem usnadní orientaci a hledání, budou-li některý dokument potřebovat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikace se věnuje především tématu změny při řízení pedagogického procesu. Zasazuje změnu do kontextu současné doby a apeluje na nutnost akceptovat změnu jako přirozenou součást nejen života, ale i školy a vzdělávání. V jednotlivých kapitolách je pozornost zaměřena na fáze změny a modely využitelné pro její řízení.