# data[].attributes.headline
En una de les primeres visites de la treballadora social a la dona li ofereix ingressar en un centre sociosanitari, el qual la dona no vol anar-hi. Es contacta amb serveis socials per poder fer visites domiciliàries. Es vol que la dona prengui control de la seva situació i pugui estar al corrent de totes les decisions que es prenguin sobre el seu cas. Aquesta situació podria veure's com una situació d'empoderament de part de la treballadora social cap a la dona, ja que s'involucra a aquesta en la presa de les seves decisions. 

# data[].attributes.subject
En una de les primeres visites de la treballadora social a la dona li ofereix ingressar en un centre sociosanitari, el qual la dona no vol anar-hi. Es contacta amb serveis socials per poder fer visites domiciliàries. Es vol que la dona prengui control de la seva situació i pugui estar al corrent de totes les decisions que es prenguin sobre el seu cas. Aquesta situació podria veure's com una situació d'empoderament de part de la treballadora social cap a la dona, ja que s'involucra a aquesta en la presa de les seves decisions. 

# data[].attributes.body
Es pot destacar com aspecte negatiu, que, com bé s'ha mencionat anteriorment, la dona no vol anar a un centre sociosanitari, amb tot i això, la treballadora social decideix iniciar els tràmits pel servei del SAD i no tenir en compte la voluntat de la senyora.

# data[].attributes.body
En aquest cas durant tota la intervenció, no es repecten les voluntats de la senyora.

Durant el cas implícitament queda reflectit que la Sra. no té intencions d'estar en una residència per a passar els últims dies de vida de manera digna (segons la seva perspectiva), ja sigui per la mala experiència de la mare o per no voler abandonar el domicili donats els interessos econòmics i la mala relació amb la seva germana.

Per altre banda, no es realitzen ni el DVA ni el PDA al inici malgrat sabent que la senyora té principi de demència.

# data[].attributes.body
DVA--> Document de Voluntats Anticipades.
PDA--> Planificació de Document de voluntats Anticipades.

# data[].attributes.body
La planificació de decisions anticipades (PDA) constitueix el nucli dialèctic i conceptual del procés pel qual es promou que el pacient colideri, d’acord amb els valors, desitjos i preferències que li són propis, els determinis escaients en qualsevol moment evolutiu dels problemes de salut que pateix, sobretot quan aquests ocorrin en situacions de pronòstic de vida possiblement limitat.

# data[].attributes.body
Enfocament i emplaçaments reactius= intervencions fragmentades.

# data[].attributes.headline
Al principi, la Sra. té l'autonomia i la capacitat d'obrar i decidir per ella mateixa, a causa de les mancances de realitzar les AVD, les professionals li ofereixen un servei i recurs que la Sra. no accepta. Però amb els anys la seva capacitat disminueix i les professionals valoren necessari ingressar a residència tot i que la Sra. no vulgui.

# data[].attributes.subject
Al principi, la Sra. té l'autonomia i la capacitat d'obrar i decidir per ella mateixa, a causa de les mancances de realitzar les AVD, les professionals li ofereixen un servei i recurs que la Sra. no accepta. Però amb els anys la seva capacitat disminueix i les professionals valoren necessari ingressar a residència tot i que la Sra. no vulgui.

# data[].attributes.body
Tot i que la tendència d'intervenció es centra cada vegada més en la autodeterminació i voluntat de la persona, en aquest cas podem observar com els professionals exerceixen una intervenció biomèdica hegemonica, centrant-se directament en la patología, com si aquesta fos un constructe independent de la persona i del seu context.

# data[].attributes.body
Així mateix, els/les professionals no tenen en compte les seves necessitats més intrinseques, doncs la saviesa i expertesa clinica es priorizta davant la demanda de la Sra.

# data[].attributes.body
Amb relació al CSMA, els professionals imposen a la persona el seguiment en aquest dispositiu com a condició de no tornar a la residència. És a dir, és treballa dictaminant a la persona el que ha de fer en comptes de realitzar un acompanyament i seguiment comunitari, sense fer-li sentir presionada a l'hora anar-hi, ja que al final s'acaba desvinculant del propi servei.

# data[].attributes.headline
Segons el Codi Deontològic del Treball Social l'autodeterminació és un dret que té tota persona a determinar les seves decisions i que aquestes siguin respectades. En el cas, les professionals li ofereixen un servei que la Sra. no accepta i les professionals continuen treballant a recomanar aquests serveis a la Sra. perquè és el millor per a ella.

# data[].attributes.subject
Segons el Codi Deontològic del Treball Social l'autodeterminació és un dret que té tota persona a determinar les seves decisions i que aquestes siguin respectades. En el cas, les professionals li ofereixen un servei que la Sra. no accepta i les professionals continuen treballant a recomanar aquests serveis a la Sra. perquè és el millor per a ella.

# data[].attributes.headline
Utilizar altres estratègies, un altre model d'intervenció adaptat a la persona...  Fer-la partícip en el seu procés de recuperació: en el plantejament dels objectius, en el progrés i en l'avaluació final.

# data[].attributes.subject
Utilizar altres estratègies, un altre model d'intervenció adaptat a la persona...  Fer-la partícip en el seu procés de recuperació: en el plantejament dels objectius, en el progrés i en l'avaluació final.

# data[].attributes.body
Máxima possible dins de les seves possibilitats

# data[].attributes.body
Tenint en compte els tres primers picnipis del Capítul I del Codi Deontològic del Treball Social:

1.1 DIGNITAT DE LA PERSONA Tot ésser humà té un valor, independentment del seu origen, edat, sexe i creences, i del lloc que ocupa en la societat on viu, i és mereixedor de l'ajut professional específic.
1.3 AUTODETERMINACIÓ Tot ésser humà té dret a prendre les seves pròpies decisions i que aquestes li siguin respectades, mentre no interfereixi en el dret dels altres. Per tant, el/la DTS/AS, en la seva tasca professional, informa les persones usuàries i clientes de les possibilitats i dels límits de la seva intervenció, dels objectius que hom persegueix, de les seves conseqüències i dels recursos disponibles.
1.4 INTIMITAT DE LA PERSONA. CONFIDENCIALITAT Tot ésser humà té dret a la seva pròpia intimitat i que el/la DTS/AS faci un ús responsable de la informació obtinguda en la seva activitat professional. La confidencialitat és una característica essencial de les relacions que s'estableixen entre el/la DTS/AS i l'usuari/client. El professional o la professional té el deure de guardar secret de totes les matèries i dades que conegui de l'usuari/client i que hagi de demanar per a la seva activitat professional.

# data[].attributes.body
El model ACP, es un model de intervenció el qual aposta per donar veu a les persones usuaries, donat-li importància a la seva experiència i a la seva capacitat de descisió.
Aquella atenció que s’aconsegueix quan es posa a la persona en l’eix on interactuen la resta de dimensions relacionades amb: la intervenció basada en l’evidència científica, organització del servei, equip, interdisciplinarietat i ambient.

# data[].attributes.headline
 Així doncs, també es vulnera la idea de llibertat, ja que durant el cas els professionals li imposen determinats serveis. Ella es nega retiradament i els acaba abandonadament. En cap moment veiem que li preguntin que és el que ella vol fer i es tingui en compte. Fins i tot, es planteja la idea d'incapacitar-la.

# data[].attributes.subject
 Així doncs, també es vulnera la idea de llibertat, ja que durant el cas els professionals li imposen determinats serveis. Ella es nega retiradament i els acaba abandonadament. En cap moment veiem que li preguntin que és el que ella vol fer i es tingui en compte. Fins i tot, es planteja la idea d'incapacitar-la.

# data[].attributes.body
Si ens fixem en el cas, tots els professionals es veu com el que fan es anar solucionant els problemes amb els quals es troben, sense fixar-s'hi de manera global.

Per exemple, veiem com hi ha un problema de convivència s'aplica el SAD per molt que ella no vulgui.

Aquesta forma fragmentada de tractar el cas, genera una prolongació en el cas de deu anys, això significa que les "solucions" que li han donat a la senyora a part de no estar consensuades amb ella, no han sigut útils i només han aguditzat la situació provocant que la intervenció fos més llarga del necessari.

A més a més, aquesta manera d'actuar (apagant focs) només ha fet que tornéssim al punt de partida (la dona torna a viure sola a casa).

# data[].attributes.headline
En el cas exposat es poden trobar diverses formes de vulneració dels drets i exclusió. Primer, es pot destacar que la dona té 75 anys i viu sola, no compta de cap xarxa social ni d'un nucli familiar, aquest fet pot provocar exclusió social.En segon lloc, la dona té problemes de salut, però no vol rebre ajuda, el qual pot provar que es torni més vulnerable.En tercer lloc, la relació que té amb la seva germana no és bona, tenen problemes amb l'habitatge on esta la dona, ja que aquest és dels pares. La germana vol treure-li la propietat, en aquest cas s'estaria vulnerant els seus drets.En quart lloc, també es pot parlar d'una vulnerabilitat socioeconòmica, la qual pot provocar la seva exclusió social i la seva falta d'autonomia. 

# data[].attributes.subject
En el cas exposat es poden trobar diverses formes de vulneració dels drets i exclusió. Primer, es pot destacar que la dona té 75 anys i viu sola, no compta de cap xarxa social ni d'un nucli familiar, aquest fet pot provocar exclusió social.En segon lloc, la dona té problemes de salut, però no vol rebre ajuda, el qual pot provar que es torni més vulnerable.En tercer lloc, la relació que té amb la seva germana no és bona, tenen problemes amb l'habitatge on esta la dona, ja que aquest és dels pares. La germana vol treure-li la propietat, en aquest cas s'estaria vulnerant els seus drets.En quart lloc, també es pot parlar d'una vulnerabilitat socioeconòmica, la qual pot provocar la seva exclusió social i la seva falta d'autonomia. 

# data[].attributes.body
Analitzant el cas s'observa que la vulneració d'aquests drets fonamentals per part dels/les professionals, sent la intervenció mitjançant pressions/coaccions i això acaba afectant la dignitat i llibertat de la sra. atesa, ja que la persona no té ni la voluntat ni la decisió a l'hora d'escollir el recurs o servei adient a la seva realitat.

# data[].attributes.body
En el cas plantejat no hi ha hagut una atenció centrada a la persona.

Per tant, aquesta senyora no ha pogut passar una estona coneixent-se i podent adquirir nous coneixements per a poder superar millor les seves crisis.

D'alguna manera, tota l'atenció que se li ha donat ha sigut pel benestar dels altres.

Tota l'estona durant el cas hi havia una relació desigual entre la usuaria i la resta del agents que van participar en la intervenció.

Per últim, en aquest cas la intervenció realitzada pels treballadors socials ha sigut moral, ja que lo "correcte" era ajudar a la persona usuaria, però no ha sigut ética, ja que aquesta dona no volia rebre les ajudes que li otorgaven, per això en múltiples ocasions va rebutjar-les totes. Concloem que durant una dècada s'ha fet un mal ús dels recursos i prestacions.

En relació amb el vincle, creiem que al llarg del cas no s'ha generat cap mena de vincle entre professional i usuària. Considerem que és un aspecte essencial, almenys per aquest cas, per a poder millorar la intervenció que s'ha de realitzar.

# data[].attributes.body
A més, la indignitat es mostra quan la persona te obligació d'abandonar de la seva propia llar de manera condicionada i sota pressió professional