# data[].attributes.body
Ditte er vokset op på børnehjem fra hun var ½ år til 2 år. Efter fødslen var Ditte på observationshjem. Moren Kirsten var stofafhængig da hun fødte Ditte, og faren Lars ville Kirsten ikke have yderligere kontakt med. Han mistede også kontakten til Ditte, da han samtidig flyttede til Jylland. Efter børnehjem bliver Ditte hjemgivet, men der er skærpet opsyn. Bl.a. indebærer det at Ditte skal være i dagtilbud 6 timer om dagen. Det indebærer også, at Kirsten skal holde sig stoffri og vise stabilitet.

Efter hjemgivelsen af datteren har de boet i en 3. vær lejlighed i et stort boligkompleks. Kirsten har ikke meget kontakt med sin familie, efter at hun røg ud i stofmisbrug.

I institutionen har Ditte en kontakt- pædagog Mona, hvorigennem al kontakten til moren og kommunen foregår. Som regel er moren stabil, men på det sidste har der været nogle udsving, hvor hun kommer for sent, når hun skal hente og virker træt og uoplagt.

Ditte trives stort set, men kan indimellem være ked af det, grænsende til det utrøstelige. Det kan være forskellige episoder – fra at hun bliver bedt om at tage jakke på, til at et barn siger noget til hende i en lidt hård tone.

I spise situationer har hun det svært med mange mennesker, så som oftest sidder hun sammen med kontaktpersonen og et andet barn.

På det sidste kommer moren nogle gange sammen med en kæreste. Han vil gerne løfte og bære Ditte, men som regel prøver hun at krænge sig ud af hans favn.

Mona vil holde møde med de andre på stuen, for at finde ud af, om der er nogle problematikker, hun skal være opmærksom på. Hun har svært ved at finde ud af, hvad der foregår derhjemme.

Umiddelbart er Ditte alderssvarende udviklet, men har en stor følsomhed over for nye ting.

# data[].attributes.body
Hvordan kan der arbejdes bedst muligt med den tidlige indsats ift. udsatte børn og unge

# data[].attributes.body
Når du er offentligt ansat har du også oplysningspligt, dvs at hvis du i en sag har oplysninger der er relevante og vigtige for sagen har pligt til at oplyse det hvis du bliver spurgt af en sagsbehandler eller kommunen. Eller i værste fald myndighederne hvis sagen er under så bekymrende forhold.

# data[].attributes.body
Alle borgere har underretningspligt hvis de har kendskab til børn eller unge der lever i en alvorligt truet situation. Det vil sige at hvis de oplever et barn blive vanrøgt eller på andre måde får en nedværdigende behandling eller lever under forhold der bringer dets sundhed eller udvikling i fare.

Når man er offentligt ansat har du skærpet underretningspligt, det vil sige at du SKAL underrette hvis du oplever et barn eller ung, har behov for særlig støtte eller bliver udsat for vold eller overgreb.

# data[].attributes.body
Omsorgstrekanten er delt op i delemner der er grundlæggende for om et barn får den nødvendige omsorg:
Tilsyn
Et barn er afhængigt af tilsyn fra en voksen så det ikke kommer ud for ulykker, derfor er de fleste institutioner også indhegnet fordi at barnet ikke kan overskue konsekvenserne af hvad der sker hvis de løber ud på vejen. Det kan også være at børn har brug for opsyn til ikke at løbe ud i snevejr uden nok tøj på, der har de brug for en voksen griber ind og beder dem om at tage det rigtige tøj på.
Stimulering
Omsorg handler også om at få stimuleret barnet og sætte fokus på barnets udvikling dette kan både være faglige kompetencer men også sociale kompetencer. Så de får de bedste forudsætninger for i fremtiden.
Tilknytning
Barnet skal have mulighed for at skabe et følelsesmæssigt bånd til sine omsorgspersoner. For at man på den måde kan skabe nogle nogle tillidsfulde forhold til andre. Her er det vigtigt at vi er særligt opmærksomme på barnets udtryk og hvad barnet har brug for. Det er også vigtigt at vi som pædagogisk assistent senere hen sætter fokus på barnets lyst til at opleve verden og vi skal opmuntre og støtte barnet til alt udforske sine omgivelser.
Deltagelse
Barnet skal styrkes i at deltage i diverse fælleskaber da det er helt essentielt for barnets trivsel, da det medvirker til at barnet for opbygget nogle stærke sociale kompetencer som gør at barnet får nogle gode relationer som de kan tage med sig videre i sit senere liv. Og så de nemmere kan danne relationer og nemmere indgå i nye fælleskaber.

# data[].attributes.body
Når vi skal til at tage den svære og nødvendige samtale bruger  vi 3 step som er vigtige for at lykkes med den svære samtale, den starter med planlægning hvor man afklare samtalens formål, hvor lang samtalen skal være, hvornår samtalen skal foregå, og hvem der deltager i samtalen.
så kommer vi til gennemførslen som er delt op i 3 faser, den indledende fase, hvor man ofte vil få skabt en form for tryghed det kan være med at fortælle en sjov historie fra barnets dag eller lign. Derefter kommer indholdsfasen hvor man kommer ind på hvad er det man vil snakke om, og tager dialogen med forældrene eller hvem samtalen er med i forhold til problematikken. Derefter kommer afrundingsfasen, hvor vi runder samtalen af med kort at opsummere hvad man har fundet ud af og hvad man er blevet enige om.

3 step er opfølgning, hvor man får skrevet et referat af mødet, man får uddelt de arbejdsopgave der er blevet aftalt på mødet, evt. får lavet aftale med psykolog hvis det er tilfældet. Til sidst forbereder man til en opfølgende samtale hvordan tiltaget er gået og om det har hjulpet barnet.

# data[].attributes.body
Disse punkter skal vi være særlig opmærksom på:
Hvis barnet udvikler angst eller virker stramt, det kan f.eks. være berøringsangst.
Hvis barnet har svært ved at lære og koncentrere sig.
Hvis barnet ikke trives socialt evt. har ændrende adfærd, og ikke længere virker nysgerrig eller mister interesse for omgivelserne .
Det kan også være hvis barnet er meget aggressivt og ofte kommer i konflikter.
Hvis barnet virker deprimeret og trist.
Hvis barnet er meget omsorgssøgende og søger de voksne eller modsat hvis barnet prøver at tage afstand til de voksne.

# data[].attributes.headline
Omsorgssvigt - Kari Killén - de 4 former for omsorgssvigt

# data[].attributes.subject
Omsorgssvigt - Kari Killén - de 4 former for omsorgssvigt

# data[].attributes.body
Vanrøgt:
Når forældre ikke engagere sig følelsesmæssigt, og ikke drager fysisk omsorg overfor barnet. Barnet fremstår usoigneret og forældrene formår ikke at vise interesse overfor barnet. Nogle vandrøgtede børn påtager sig i en tidlig alder en voksenrolle, hvor de er nødt til at lære at passe på sig selv, og kompensere for den manglende omsorg. Vandrøgt forekommer både i socialt belastede familier og i ressourcestærke familier.

Fysisk overgreb:
Handler om at børn lider fysisk skade under en aktiv handling, som f.eks. ved slå, spark eller skub.
Tegnene kan være blå mærker eller brækkede lemmer, som er tydelige tegn som er lette at få øje på. De børn som er udsatte for fysiske overgreb fra deres primære omsorgspersoner, lider også stor følelsesmæssig overlast, og lever i angsten for nye overgreb, når sår og mærker forsvinder. Barnet kan være håndsky, selv reagere ved at være fysisk overfor andre eller let blive vred og opfarende.

Psykisk overgreb:
Omhandler at forældre har en negativ opfattelse af barnet, ved f.eks. at synes at barnet er irriterende og til besvær. Forældrenes adfærd kan forhindre et positivt selvbillede. Det kan f.eks. være gennem vedvarende afvisninger, skældud, latterliggørelse og ydmygelse. Børn i familier hvor vold, alkohol eller psykisk sygdom er en del af hverdagen oplever som oftest psykisk vold. Det er ofte børnene der må beskytte forældrene og forældrene er optaget af deres egne behov. Tegn på psykisk vod kan være mavepine, tristhed, koncentrationsbesvær eller selvdestruktiv adfærd.

Seksuelle overgreb:
Er når børn involveres i seksuelle aktiviteter, som kan være alt fra at se pornografiske blade eller film sammen med en voksen, til at gennemføre fysiske seksuelle handlinger. Det kan være forældrene selv, eller fra familiært netværk, som begår overgrebene. Men kan også være andre som f.eks. naboen eller fritidstræneren. Børnene oplever skyld og ansvar i forbindelse med overgrebene, og bliver oftest truet til ikke at fortælle det til nogen, og oplever derfor at være magtesløse og søger ikke hjælp hos andre voksne. Tegn fra barnet kan være overdrevent optagelse af seksuelle lege, samt igangsætter legen og har tit stor viden omkring voksenseksualitet, og kan også have seksuel adfærd overfor andre.

# data[].attributes.body
Robusthed:
Nogle unge fra udsatte familier ryger ud i kriminalitet, misbrug og psykisk sygdom mens andre formår at gennemføre uddannelse, stifte familie og klare sig godt. Det er fordi at nogle  mennesker har en større robusthed, eller resiliens. Undersøgelser viser at der kan være forskel på hvordan søskende klare sig, selvom de er vokset op i de samme omgivelser.

Resiliens:
Resiliens beskriver barnets evne til at yde modstand mod de udfordringer som barnet oplever. Modstandskraft, livskraft, psykisk robusthed og livsduelighed er de oversættelser der kommer tættest på ordet resiliens. På engelsk betyder resiliens elasticitet, som beskriver meget godt at resiliensbørn skal kunne bøje uden at knække og herefter genfinde deres form og rette sig igen. Med andre ord, skal de ind i kampen igen. Det er en egenskab som kan ændre sig i løbet af livet og et barn kan i nogle perioder være mere sårbar og mindre resiliens og omvendt  andre perioder.

# data[].attributes.body
Mange kommuner kæmper med store udgifter på specialområdet med f.eks. udgifter til ekstra støtte i skolen og udgifter til utilpassede unge. Det er blevet en ond spiral, hvor helbredende indsatser dræner kommunekassen. Dvs, der bliver brugt penge på at helbrede istedet for at forebygge. Udgifterne stiger sammen med problemer, som kunne forebygges, og dermed kunne der spares fordi der blev taget hånd om problemerne i tide. Pædagogerne kan etablere særlige indsatser, som involvere familien og giver barnet større tryghed både i institution og i hjemmet.
Der er dokumentation for at pædagogerne vil og kan gøre en forskel ift. at sikre alle børn lige muligheder.

# data[].attributes.body
Det er en del af rollen som professionel fagperson, at man ved hvornår det er relevant at det pædagogiske personale samarbejde med andre faggrupper for at sikre barnets trivsel og udvikling. Et tværfagligt samarbejde opstår når flere forskellige faggrupper med deres faglige viden indenfor et bestemt område samarbejder. Det kan f.eks. være i forbindelse med psykiske eller sociale problemer i familien, motorik, sproglig udvikling eller manglende voksenkontakt. Her vil det pædagogiske personale samarbejde med eks. psykolog eller familie behandler.

Eksempel på tværfaglige samarbejdspartnere:
- Den pædagogiske konsulent
- PPR (Pædagogisk, Psykologisk Rådgivning)
- Sundhedsplejerske
- Institution og skole
- Handicapkonsulent
- Tale-høre-pædagogen el. ergoterapeut
- Integrationskonsulent
- Sagsbehandler
- Politi

# data[].attributes.body
Risiko:
Risikofaktorer er de faktorer der er med til at øge risikoen for at barnets sundhed og udviklinger lider skade. Det kan være forældres misbrug eller psykisk sygdom. Det er samspillet mellem risikofaktorer, sårbarhedsfaktorer og beskyttende faktorer som er betydningsfuldt, for at det ikke føre til mistrivsel eller giver udviklingsproblemer. Man ved at risikoen stiger voldsomt hvis 2-3 risikofaktorer er til stede, og man siger at hvis et barn eller ung har være udsat for flere risikofaktorer i længere tid, så er de i den kategori man kalder udsatte børn og unge.

Beskyttelse:
Beskyttelsesfaktorer er faktorer i børn og unges liv, som hjælper dem til at håndtere risiko og sårbarhedsfaktorer, der er til stede. Jo flere beskyttelsesfaktorer der er, jo bedre er de til at mestrer og håndtere de problemstilliger, der dukker op som følge af risikofaktorer. Beskyttelsesfaktorer kan f.eks. være gode kammerater eller en nær relation til en voksen.

# data[].attributes.body
Omsorg er en særlig relation mellem mennesker, man kan se omsorg ved at den ene person retter sin opmærksomhed mod det andet mennekser ud fra hvad i vores tilfælde hvad barnet har brug for, som tjener barnets velbefindende. Det kan f.eks. være et kram når man er ked af det, eller bare vise nærvær og at man er der.

# data[].attributes.body
Herningmodellen har til formål at styrke professionalismen hos personalet i dagtilbud, som skal sikre et fælles sprog og en fælles tilgang til børnene i praksis.
Forløbet består af 9 undervisningsgange, hvor formålet er at skabe udviklende og inkluderende læringsmiljøer ved at have fokus på:
- Trivsel
- Læring
- Børnefællesskaber
- At øge børns emotionelle, sociale og kognitive færdigheder
- At styrke pædagogernes kompetencer i forebyggelse og håndtering af adfærds samt kompetencer i ledelse af en børnegruppe
- At styrke det positive samarbejde mellem institution og hjem
- At styrke det fælles sprog
- Styrke relationskompetencer barn-barn, fagperson-barn, fagperson-forældre og kolleger
- At øge fagpersonens problemløsningsfærdigheder og evne til at sætte grænser på en hensigtsmæssig måde
- At fremme arbejdet med følelsesmæssige og sociale kompetencer
- Der arbejdes målrettet og systematisk med pædagogisk praksis ved hjælp af udviklingsplanen og analysemodellen
- At erhverve sig praktiske pædagogiske værktøjer

# data[].attributes.body
Ud fra den trivsels vurdering vi har lavet på Ditte, vil vi vurdere at hun inden for psykisk og emotionel trivsel, er i gul zone, som er bekymrende.
Efter denne trivsels vurdering beslutter vi i personalegruppen at være særlig opmærksom på Dittes tilknytning til voksne. Både forældre og personale.

Noget man også vil være opmærksom på er hvordan Ditte er når hun er sammen med andre mennesker, og hvis hun skal forholde sig til flere af gangen.

Vi vil indkalde moderen til en samtale, hvor vi vil tale om hvordan det går derhjemme, både mht. trivsel og relationer og hvordan hun oplever Ditte i hverdagen. Og samtidig gøre moderen opmærksom på de observationer vi har gjort os.

Vi inddrager moderen for også at kunne gribe hurtigt ind hvis der er ting derhjemme som er begyndt at gå skævt, for også at kunne hjælpe moderen, så hun kommer på rette spor igen og ikke forværre Dittes tilstand.

Vi vil derfor indenfor den nærmere tid være opmærksom på barnets behov, udfordringer og problemstillinger og observere hvad der fungere for Ditte i de sociale sammenhæng. Målet er at få Ditte i grøn zone, og ud af bekymrings zonen.

Vi evaluerer efter 1 måned.