# data[].attributes.headline
Efter en uge i varmeskab kan vi se hvordan almindelige hverdagsting har udviklet sig

# data[].attributes.subject
Efter en uge i varmeskab kan vi se hvordan almindelige hverdagsting har udviklet sig

# data[].attributes.body
Rum:
1 - Dørhåndtag indersiden af toilet
2 - Elevkøleskabet på gangen, ved håndtag
3 - Bordoverflade ved kantinen

# data[].attributes.body
Rum:
1 - Telefon skærm
2 - Under armbåndsur
3 - Flaskehalsens udvendige side (flasken brugt flere gange)

# data[].attributes.body
En bakterie fordobler sig hvert 20 minut.
Efter 20 min ved 1 bakterie = 2
Efter 40 min = 4 bakterier
Efter 60 min = 8 Bakterier

# data[].attributes.body
Neutroner = Neutrale
Protoner = Positive
Elektroner = Negative

# data[].attributes.headline
Min blodtype, fakta om blodet og diverse opgaver

# data[].attributes.subject
Min blodtype, fakta om blodet og diverse opgaver

# data[].attributes.headline
Diverse opgaver inden for protein, kulhydrat og fedt

# data[].attributes.subject
Diverse opgaver inden for protein, kulhydrat og fedt

# data[].attributes.headline
Man arver blodtypen fra sine forældre! eller gør man?

# data[].attributes.subject
Man arver blodtypen fra sine forældre! eller gør man?

# data[].attributes.body
Far: A+
Mor: A-
Marianne: A-
Mig: 0+

Forældre videregiver de gener, der både bestemmer blodtypens placering i AB0-systemet og rhesus-typen for børnene.

A og B vil altid dominere 0, så hvis mor har blodtypen 0, mens far blodtypen A, vil barnet få A. Arver man til gengæld B fra mor og A fra far, får man blodtypen AB. Den eneste mulighed for at få blodtype 0, er hvis begge forældre har det.

Da man arver sin blodtype fra sine forældre, er rhesus positiv eller negativ dermed også arvelig. Forskellen på rhesus positiv og negativ handler om, hvorvidt man har antigener på overfladen af sine røde blodlegemer eller ej.

Det er vigtigt at kende sin Rhesus-status, da blanding af de to blodtyper, kan medføre alvorlige komplikationer for Rh-negative.

# data[].attributes.body
Blodtype 0 kan godt kaldes den sundeste blodtype. Et menneskes sundhed afgøres selvsagt af en lang række faktorer, men en række studier har underbygget 0’ernes fordele.

Er dit blod af typen 0, ser du statistisk set frem til et liv uden kræft, hukommelsessvigt og hjerteproblemer.

En undersøgelse har nemlig vist, at folk med blodtype A, B og AB har 15% større risiko for at dø af hjerte-kar-sygdomme end dem med type 0.

Desuden ser det ud til, at blodtype 0 også beskytter kroppen mod kræft.

Forskerne mener, at forklaringen skal findes i, at blodtyper som A, B og AB sætter immunforsvaret på overarbejde, så kroppen langsomt risikerer at udvikle kræft, hvorimod 0 er mildere

# data[].attributes.headline
Den mest sjældne og mest almindelige blodtype

# data[].attributes.subject
Den mest sjældne og mest almindelige blodtype

# data[].attributes.body
Den mest sjældne blodtype er AB RhD negativ, som kun 1 ud af 100 danskere går rundt med. Kun 15 % af befolkningen er rhesus negativ.

Over hver tredje dansker er A RhD positiv, hvilket gør den til den mest almindelige blodtype i Danmark.

Det er en udbredt misforståelse, at der er mindre behov for almindelige blodtyper som A RhD positiv. For selvom det er den mest almindelige blodtype, så er der netop behov for denne type ved mange blodtranfusioner.

0 RhD negativ kan som den eneste blodtype gives til alle patienter, og da kun 6 % af den danske befolkning har denne blodtype, kan den i donationssammenhæng betegnes som den mest sjældne

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave  til cellen og blodtyper gruppe 2

# data[].attributes.body
Rum:
1 - Øje
2 - Hals/svælget
3 - Armhule

# data[].attributes.body
Uanset om udgangspunktet er en eller flere bakterier, kan du beregne antallet af bakterier efter en given periode ved at anvende funktionen:
Y=B * 2X
Hvor B er det antal, du starter med
X er antallet af fordoblingsperioder
2 - tallet angiver, at hver bakterie deler sig i 2 for hver fordobling.

# data[].attributes.body
Hvis vi leger at B er 100 bakterier.
og X =3. Vi starter med 100 bakterier og lader dem formere sig i 3 fordoblingsperioder.
Y= 100 * 2X (X er 3 tal) = 100*2*2*2=800 bakterier.
Det betyder at 100 efter en time er blevet til 800 bakterier.

# data[].attributes.headline
Eksempel hvis smittetrykket er mindre end 1

# data[].attributes.subject
Eksempel hvis smittetrykket er mindre end 1

# data[].attributes.headline
Eksempel med smittetrykket er lige med 1

# data[].attributes.subject
Eksempel med smittetrykket er lige med 1