# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך עושים זאת?

ההסבר ניתן על פי משימה של כתיבת סיפור אך בהמשך מובאים רעיונות למשימות אחרות בהן ניתן לעשות שימוש במטריצה של רעיונות.

מה עושה סיפור? או, מה חשוב שיהיה כדי שתהיה עלילה? דמויות, מקום ההתרחשות, אילוצים ו-שאיפות/חלומות

כתבו בראש כל עמודה במטריצה את אחד המרכיבים שעושים סיפור (דמות/מקום/אילוץ/שאיפה) בקשו מהמשתתפים:

- להעלות 10 דמויות - יכולות להיות אנשים, בע"ח, דמויות מצוירות, גיבורי אגדות וכד', ורשמו בטור המתאים.

- להעלות 10 מקומות - יכול להיות מקום ממשי או דמיוני, בכדור הארץ או בכל מקום
אחר ביקום, ורשמו בטור המתאים.
- להעלות 10 אילוצים/קשיים שיש בחיים ורשמו בטור המתאים.
- להעלות 10 שאיפות או חלומות שיש או יכולות להיות ורשמו בטור המתאים.

על כל משתתף לרשום בפינת הדף את 4 הספרות האחרונות של מספר הזהות/טלפון.

בכל טור הקיפו את מה שרשום בשורה ע"פ הספרות שרשמו בראש הדף.

על כל אחד לכתוב סיפור/לצייר ציור/לפתח מוצר... לשילוב שיצא.

לראש העמוד

# data[].attributes.attachment_link.title
מטריצה להעלאת רעיונות - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
כלי ליצירת רעיונות ואילוצים לאפשרויות לא רגילות ומקוריות. מטרות | איך עושים | מתי ולמה משמש | טיפים | שייך ל... | אפשר ליישם גם ב... מה המטרות? התגברות על הקושי של התחלת יצירה (לרוב שגבולותיה פתוחים ולא מוגדרים כמעט). יצירת שילובים מיוחדים ומקוריים שיאלצו את החושב לפתח/לחבר תוצר מקורי.

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשנות ויצירתיות

# data[].attributes.headline
מתמודדים עם המשבר בד

# data[].attributes.body
מתמודדים עם המשבר בדרכים יצירתיות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אתגרים אינם מרתיעים אותנו - מאתגרים אפשר לצמוח, זהו אחד מהערכים שאנו שואפים להטמיע אצל לומדי תפוח הפיס במסגרות השונות. בתקופה שבה מתמודדת אומה שלמה, עם נגיף הקורונה ומתלווה בתחושה של אי וודאות, הגיע הזמן להשתמש בכלים ובמיומנויות שרכשתם בבית תפוח הפיס - יוזמה, יצירתיות, פתרון בעיות, התמודדות עם אי וודאות ועוד.

בעמוד זה נרכז רעיונות שאספנו ממקומות שונים ברשת החברתית, שהסבו את תשומת ליבנו, והתגלו כמענה יצירתי לאחד מהאתגרים שמציבה בפנינו התקופה.

ילדי תפוח יקרים, מזמינים אתכם ליצור, ליזום, לתכנן ולהמציא מכשירים שיעזרו לנו לעבור את תקופת הקורונה.חפשו בבית רכיבים זמינים [באישור ההורים] והתחילו בפיתוח הרעיון שלכם.שלחו אלינו תמונה והסבר, ואנחנו נפרסם את הרעיון שלכם באתר ובפייסבוק.

לבניית מודל אפשר להיעזר בפלסטלינה, קרטון, מקלות שיפוד, כפתורים וכל מה שעולה בראשכם - סומכים עליכם!
מחכים ליוזמות שלכם: apple.hefer@gmail.com

רעיונות נוספים מחכים לכם גם בדף הפייסבוק שלנו: https://www.facebook.com/applepais1/

פתרונות יצירתיים מהרשת

מכשיר אוטומטי לתרסיס חיטוי נבנה ע"י לגו ומערכת של EV3

פתרון מרתק - מי מוציא את הכלב לטיול בימי הבידוד שנכפו עלינו?!
צפו בפתרון מדליק >>>

# data[].attributes.attachment_link.title
מתמודדים עם נגיף הקורונה בדרכים יצירתיות - תפוח פיס

# data[].attributes.attachment_link.description
יוזמות ופתרונות לאתגרים שמציב לנו משבר הקורונה "השמיים הם לא הגבול" SpaceIL אתגרים אינם מרתיעים אותנו - מאתגרים אפשר לצמוח, זהו אחד מהערכים שאנו שואפים להטמיע אצל לומדי תפוח הפיס במסגרות השונות. בתקופה שבה מתמודדת אומה שלמה, עם נגיף הקורונה ומתלווה בתחושה של אי וודאות, הגיע הזמן להשתמש בכלים ובמיומנויות שרכשתם בבית תפוח ...

# data[].attributes.headline
התמודדות יצירתית עם אתגרים במשבר הקורונה-  על החשיבות של טיפוח חשיבה יצירתית 

# data[].attributes.subject
התמודדות יצירתית עם אתגרים במשבר הקורונה-  על החשיבות של טיפוח חשיבה יצירתית 

# data[].attributes.body
למה בכלל צריך ללמד את זה..אם זה לא בחומר הלימודים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משבר ה מביא איתו אתגרים בזירת ה וה, אשר מוצאת עצמה מפרקת את השגרה החינוכית המוכרת. מבלי להיכנס לשאלות טכניות הנוגעות ל'מה' ו'איך', איננו יכולים להתעלם מן ההזדמנות שנוצרת כאן להביט נכוחה במערכת ולחלץ את הדברים החשובים באמת.

העולם הווירטואלי הנגיש-עד-מאוד מאפשר אמנם התמודדות רכה יחסית עם משבר מהסוג הזה, דבר שקשה היה לדמיין לפני עשורים בודדים כשמשבר כזה היה כנראה הופך דרמטי בהרבה, ועדיין - הערעור על הנחות היסוד החינוכיות נוכח וחזק.

נראה שמלבד ההבנה העמוקה והמוכרת לגבי חשיבותה של בריאות גופנית ונפשית לחברה ולפרט, משבר הקורונה מסייע לנו לזהות, שוב, בבהירות יוצאת דופן, את חשיבות השייכות והצרכים החברתיים-רגשיים של מבוגרים ושל ילדים.

התפרצות הקורונה הובילה להשבתת מערכת שלמה של תלמידים ומורים, כפי הנראה לתקופה ארוכה. תמונת ההווה והעתיד הזו מחדדת את משמעותו האדירה של המפגש האנושי, זה שכולנו זקוקים לו ואולי מרוב שהוא בסיסי, אנו טועים לתפוס אותו כמובן מאליו. נדמה שהמשבר הזה מדגיש עד כמה, גם במערכת החדשה שאנו בונים כעת ונתעורר אליה עם סיום המשבר, אסור לנו להתבלבל וחלילה לוותר על המפגש הזה, על כל צורותיו.

עלינו לזכור היטב את הגעגוע העז למגע האנושי, תרתי משמע, ולא להסכים לדחוק אותו לשולי היעדים במערכת החינוך לטובת כותרות ושמות חדשים, ולמען המשך השתעבדות למפעלי ציונים מפלצתיים.

מאסלו כבר הגדיר מזמן את השייכות, הזהות והאהבה כצרכים הכרחיים על מנת להגיע להצלחה ולמימוש עצמי. אף שהלמידה החברתית-רגשית (SEL) כבר מוגדרת היום ב"מצפן-הלמידה לשנת 2030" אותו קבע ארגון ה- OECD, עלינו להביט בעצמנו בכנות ולהיווכח כמה ארוכה הדרך לפנינו עד שמערכת החינוך תהיה 'אקוסיסטם' שבמרכזו עומד האדם וצרכיו העמוקים ביותר - הכרה, שייכות, מערכות יחסים מיטיבות.

וחוויית הלמידה? גם בגזרה הזו מאפשר משבר הקורונה לנקות רעשים ולהקשיב למנגינה הצלולה הנשמעת מבעדם. זו שאמנם ברורה ומוסכמת ברמה התיאורטית על רבים, אך עדיין לא מקבלת ביטוי בווליום הנדרש.

האם כשאנו עומדים עם הגב לקיר - עדיין נראה לנו כה חשוב שהילד יספיק את החומר בהיסטוריה או בספרות?! האם באמת מעניין אותנו שהתלמידה תלמד עוד נושא במתמטיקה או באזרחות? האם מפעל הבגרויות נראה בעל משמעות?

האם לא ברור לנו פתאום באופן חד ומהדהד שהיכולת וההזדמנות ללמוד היא-היא הדבר שבו כדאי להשקיע? הסקרנות, המוטיבציה להתאמץ, החוסן להתמודד עם אתגרים, המיומנויות המאפשרות לחקור, לסנן מידע ולנהל זמן, הבניית אבני השפה, יכולת הגילוי העצמי ומציאת תחומי עניין, שאילת שאלות וחשיבה מתמטית ולוגית - כל אלה נראים פתאום כה הכרחיים בהווה של התלמידים ולא רק בעתיד בו יחיו. הרי הדרישה של ההווה היא תמיד חזקה ותכליתית, יותר מכל שיח על האתגרים והשינויים שצופן העתיד.

הפעלנות (Agency) נמצאת במרכז השיח החינוכי מוטה העתיד. זוהי היכולת של לומדים, צעירים ומבוגרים כאחד, להיות סוכני למידה עצמאיים ואחראים. משבר הקורונה כמו ממטיר על המושג החשוב הזה מנה נדיבה של תיקוף ודוחף אותנו לכוון את המעשה החינוכי ליצירת מורים ותלמידים פעלנים, סוכני למידה בעולם.

הרס יצירתי וחדשנות-משבשת (Disruptive Innovation) הם מונחים שמגיעים מהזירה הטכנולוגית ומשמשים היום בשיח על חדשנות במגוון שדות, כולל בחינוך. תהליכי חדשנות-משבשת מביאים איתם שינוי רדיקלי ויוצרים בהדרגה הרס של שוק קיים, דומיננטי ומסורתי, שאת מקומו תופס שוק חדש.

מי יודע, אולי משבר הקורונה יאפשר, בין יתר תהליכי החדשנות-המשבשת שיביא עימו, גם הרס יצירתי בזירה החינוכית? כזה שיקדם ניקוי רעשים ורעלים וייתן דחיפה חזקה למקומות בהם עלינו להיות. אותם המקומות, שעם הגב לקיר - מתבהרים, תכל'ס, כדברים החשובים באמת.
הכותבת היא מנהלת פדגוגית של הקרן לעידוד יוזמות חינוכיות

# data[].attributes.attachment_link.title
דעה: משבר הקורונה מייצר הזדמנויות חינוכיות, מיקה דפני, דעות

# data[].attributes.attachment_link.description
משבר ה מביא איתו אתגרים בזירת ה וה, אשר מוצאת עצמה מפרקת את השגרה החינוכית המוכרת. מבלי להיכנס לשאלות טכניות הנוגעות ל'מה' ו'איך', איננו יכולים להתעלם מן ההזדמנות שנוצרת כאן להביט נכוחה במערכת ולחלץ את הדברים החשובים באמת.

# data[].attributes.attachment_link.title
יוצאים מהמסגרת - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
היציאה ממסגרת החיים הרגילה ומהשגרה יכולה להביא אותנו להישאר בפיג'מה, תרתי משמע. בימים כאלה, חשוב ומהנה להתאמן עם הגוף, וחשוב וכדאי לא פחות גם לאמן את המוח. כאן תמצאו חידות וכלים להפעיל את הראש במגוון דרכים, לחדד את החשיבה, לחשוב בצוותא - במשפחה או עם חברים, לרכוש ניסיון בפתרון בעיות ולהיחלץ ממסגרות חשיבה מגבילות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתוך כיתוב בתערוכה אודות אומנות עכשווית במוזיאון ישראל, אפריל 1999

השימוש בחפץ "מן המוכן" או ב"חפץ שנמצא" מאפיין את הפעילות האמנותית העכשווית, האוונגרדית ואפילו המהפכנית במאה הנוכחית. לבחירה בחפצים שיוצרו בידי מנגנונים חברתיים, פוליטיים או כלכליים ולא בידי האמן עצמו יש כמה משמעויות:

1. ההסתלקות מן הזהות המסורתית של האמן והגברת מעורבות ב"חיים", כלומר, בתהליכים ובצרכים קהילתיים וסביבתיים חוץ אומנותיים תחתיה.

2. בחירה זאת נראית דווקא כהצהרה על פעילות ההצבעה, ההבדלה, ההבחנה או הבחינה המודעת והביקורתית שהאמן נוקט מתוך עמדה מרוחקת ומבודדת.

בתערוכה ... אותו זן אומנותי, עכשווי שכמו מבקש להתברג במנגנונים המייצרים חפצים שימושיים, פרטים סביבתיים ומוצרי צריכה חוץ אמנותיים. עם זה בכל העבודות ניכרת התערבותו הפעילה של האמן בחפץ מעבר לעצם הבחירה בו. האמן מוסיף עליו, גורע ממנו, מגדיל אותו, ממזער אותו או יוצר בהסטה עד שהחפץ שנלקח מן המציאות נהפך לדבר מה עשוי וממוצא קרי: אומנותי. התערבות זו יכולה להתפרש כסירוב לקבל את שרירותו של סדר עולם נתון: החפצים, שכמו נוצרים ומוגדרים מחדש רק מדגישים את ההתרחקות מעולם זה ואת זניחתו לטובת עולם אחר ש"מגדל השן" של הפעילות האומנותית מקבל בו תוקף מחודש.

# data[].attributes.attachment_link.title
SCAMPER - מאיץ רעיונות - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
אוסף מניפולציות להעלאת רעיונות מקוריים, מגוונים ורבים מטרות | איך עושים | מתי ולמה משמש | טיפים | שייך ל... | מקור | ליישום גם ב... מה המטרות? לאלץ את החשיבה להעלות אפשרויות מקוריות ומגוונות להרחיק מעט מהבעיה ולהוביל לשעשוע המשחרר את החשיבה להאיץ העלאת חלקיקי רעיונות שיפותחו בהמשך איך עושים זאת?

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות יצירתיות - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
אסטרטגיית חשיבה לשנות את כיוון החשיבה המקובל מטרות | איך עושים | מתי ולמה משמש | טיפים | שייך ל... | אפשר ליישם גם ב... מה המטרות? להיחלץ מ'תקיעות' מחשבתית להרחבת ההסתכלות על מצב קיים כדי ליצור משהו חדש לעורר את החשיבה לבטל חשיבה תבניתית איך עושים זאת?

# data[].attributes.attachment_link.title
יוצאים מהמסגרת - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
היציאה ממסגרת החיים הרגילה ומהשגרה יכולה להביא אותנו להישאר בפיג'מה, תרתי משמע. בימים כאלה, חשוב ומהנה להתאמן עם הגוף, וחשוב וכדאי לא פחות גם לאמן את המוח. כאן תמצאו חידות וכלים להפעיל את הראש במגוון דרכים, לחדד את החשיבה, לחשוב בצוותא - במשפחה או עם חברים, לרכוש ניסיון בפתרון בעיות ולהיחלץ ממסגרות חשיבה מגבילות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת מפה למושג יצירתיות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חושבים טוב 66 - איך להמציא מחדש - כוחה של יצירתיות (במיוחד בהורות) עם ד"ר אייל דורון

Episode Notes

האם אתם ממציאים את עצמכם כל יום מחדש?

דמיינו חתונה. מה יש באירוע הזה? אולם, חופה, בופה עשיר ושרידי אודם על הלחי מהנשיקות של הדודות. ועכשיו נחשוב שוב, על כמה דרכים שונות לחגוג חתונה תוכלו לחשוב? האם הדרך שבה התחתנתם ייצגה את האנשים שאתם?

מה לגבי דילמות שגרתיות יותר? הבוקר בו הילד מכריז שהוא עוזב את בית הספר? הריב הקבוע עם בן הזוג על מי זורק את הזבל? ומה שלום הלקוח הזה בעבודה שמוציא אותנו מדעתנו? אולי יש אפשרות לאמץ קו מחשבה שונה ויצירתי שיעזור לנו להתמודד אחרת עם הבעיות ביום יום?

בשביל זה הזמנתי את ד"ר אייל דורון, חוקר ומפתח חשיבה יצירתית. שאלנו יחד מהי חשיבה יצירתית ומה הופך אותה לכל כך חשובה במאה ה-21; שוחחנו על הסיכונים והמחירים שעלולים להגיע לצידה; איך כל זה משפיע על עולם העבודה ומערכת החינוך של הילדים שלנו; ולבסוף, ניסינו להבין האם יש מקום לחדשנות בתפקיד העתיק בעולם - הורות. רמז: אייל בחר לעבוד דירה כל ארבע שנים.

לינקים נלווים:

לעמוד הפייסבוק של ד"ר אייל דורון: https://www.facebook.com/Dr.EyalDoron/

לספר של ד"ר אייל דורון: https://bit.ly/2WUD8E0

לאתר של ד"ר אייל דורון: https://www.eyaldoron.co.il/

לקריאה נוספת:

כך נראה רעיון - מדע שמאחורי היצירתיות - http://bit.ly/2L6ye1Y

איך סקרנות עוזרת לשנות הרגלים? - http://bit.ly/2BZv8dm

ההרצאות הקרובות:

תל אביב: לא רציונלי ולא מקדם - על מחשבות מעכבות ושקט נפשי: ב-18/9/19 https://bit.ly/2YuN5gz

רעננה: לא רציונלי ולא מקדם - על מחשבות מעכבות ושקט נפשי: ב-27/10/19 http://bit.ly/34kcyc4

תל אביב: מיינדפולנס - לתרגל את המוח להיות מאושר: ב-30/10/19 http://bit.ly/32Dowvz

להרצאות הבאות: http://www.judithkatz.me/events

# data[].attributes.attachment_link.title
חושבים טוב 66 - איך להמציא מחדש - כוחה של יצירתיות (במיוחד בהורות) עם ד"ר אייל דורון

# data[].attributes.attachment_link.description
כולנו רוצים להיות מאושרים יותר. לרוע המזל, מסתובבות בחוץ לא מעט עצות ממש גרועות לחיים טובים. במקרה הטוב הן מיועדות למישהו מסוים (שהוא לא אתם). במקרה הרע הן שטויות במיץ עגבניות. אבל יש גם עצות טובות ומבוססות של אנשי מדע.

# data[].attributes.attachment_link.title
13 דרכים בדוקות לגיוס פתרונות מחוץ לקופסה והגברת יצירתיות - Lifehacks

# data[].attributes.attachment_link.description
הוספה למועדפים יצירתיות, או חשיבה יצירתית, היא ללא ספק אחת התכונות המעניינות והמדוברות בשנים האחרונות. לא בכדי אמר עליה איש יצירתי במיוחד בשם אלברט איינשטיין כי "היא בסך הכל אינטליגנציה שמשתעשעת". יצירתיות היא אחת היכולות החשובות ביותר עבור בני האדם אשר נדרשים כל הזמן להמציא את עצמם מחדש ולהתאים למציאות הולכת ומשתנה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זוכרות שדיברנו על ניהול זמן.. שלא עומד בפני עצמו וקשור לחלק רחב יותר בחיים שלנו..
אז גם היצירתיות בחיינו, קשורה לחשיבה שלנו, לדרך בה אנחנו מסתכלות על דברים,
ואיך לא.. היצירתיות קשורה לגמרי ליחס שלנו לעצמנו.
אנחנו חיות בעידן שכל אחת, רוצה ומוכרחה להביא את עצמה לידי ביטוי, זה ממש בוער בכולנו,
וזה נהדר, כי לכל אחת יש מה לתרום, ומה ללמד אחרות.
זה גם ממש עניין של חיים ברמה אחרת, כשאנחנו מצליחות להכניס את היצירתיות לחיים שלנו..
לחיות חיים יצירתיים, זו השאיפה של כולנו..
עכשיו שאני חושבת על זה זה קשור לפוסט הקודם על פסיכולוגיה וחשיבה חיובית..אז בכלל כיף.

כלים לחשיבה יצירתית, ויצירתיות בחיי היום יום

1. אל תזלזלו בפרטים הקטנים, רק דרכם אפשר ליצור תמונה שלמה..

כתבתי על זה מזמן פוסט מקסים, שנקרא " יחי הפרטים הקטנים" אז אתן מוזמנות לקרוא ולהעמיק בנושא, זה תמיד חשוב.
כאן המקום לציין שאם אנחנו לא אוהבות לעשות דברים מסוימים כמו, ניירת, כלים, להחזיר כביסה למקום, לעשות טלפונים ועוד.. אז אנחנו כל הזמן ניתקע, והיצירתיות לא תזרום.
אנחנו מוכרחות לתת לכל פעולה ביום שלנו, כוונה ומשמעות. זה אומר איך הפעולה הזו הכרחית ותורמת לחיינו.
אחרת אנחנו נרצה לברוח מפעולות כאלה ואחרות, והיצירתיות לא תופיע.
הפעולות שאנחנו שונאות לעשות, זה פעולות שעוד לא גילינו והבנו איך לייצר בהם חוויה, איך לאהוב את עצמנו בתוך הפעולה.
פעולות שאנחנו שונאות זה פעולות שאנחנו לא באמת נמצאות בהם, פעולות שאנחנו רוצות לסיים מהר, לעשות וי.
אלה הן פעולות שנתנו להם שם שלילי בתוכנו.
חשוב להבין שזה לא משנה מה הידיים שלנו עושות, משנה כמה אנחנו נוכחות בפעולה, עם כל החלקים שלנו: הראש, הלב, הכוונה, המשמעות, הידיים, הרגליים - כל כולנו.
אם נעשה פעולות רק עם הידיים ובלי כל שאר החלקים שלנו, הם מהר מאוד יהיו סתמיות, ריקות, חלולות ומשעממות.
אם אתן רוצות להכניס את היצירתיות לתוך חייכן.. כדאי שתתייחסו לכל פרט ביום כחלק מיצירה, כחתיכת פזל שמרכיבה את התמונה השלמה.
לדוגמה:
לכביסה אני קוראת- החופש שלנו לבחור בגדים מהארון,
לניירת אני קוראת- החופש שלי ללמוד ולהתקדם בנושאים שמקיפים אותי,
לפוסט בבלוג שאני מוציאה כל שבוע אני קוראת- החופש שלי לייצור והיות בייעוד שלי.
בעקבות ההתייחסות הזו אל היום יום שלי, אין לי שום מניעה להתמיד,ושום צורך לברוח, ממה שעושה לי טוב ויוצר לי חיים בריאים וטובים.

2. יצירתיות קשורה למגוון רחב של אפשרויות..

ככל שאנחנו יותר אוהבות את חיינו ואת הפעולות בתוך הימים שלנו, ואין לנו בעיות עם מלא דברים, אנחנו פחות אנוסות.
ככל שאישה מסתובבת במציאות פחות אנוסה, ככה יש לה קשת רחבה יותר של אפשרויות שמתגלות לה.
ככל שאנחנו פחות בלחץ על תוצאה ספציפית אחת, אנחנו יכולות לקלוט הרבה אפשרויות, הרבה דרכים יצירתיות לכל רגע נתון. וזה מאפשר הרבה מרחב ליצירתיות. חשיבה יצירתית היא הפוכה מחשיבה קורבנית.. ככל שאנחנו פחות מתייחסות לעצמנו כאל קורבן של הנסיבות, כמסכנות, כאנוסות כלא יכולות, אז אנחנו יותר מאמינות בעצמנו וביצירתיות שלנו לעשות לעצמנו טוב.

3. יצירתיות קשורה לסביבה חיובית

מאוד קשה לנו ליצור כשאנחנו מתוסכלות, דואגות, כואבות, מספרות לעצמנו סיפורים שליליים, לחוצות, ועוד..
אנחנו צריכות להיות במקום כזה בחשיבה, שמאפשר לנו להיות אנחנו,
במקום כזה בחשיבה שאנחנו תומכות בעצמנו, שהשיחה הפנימית בנינו לבין עצמנו היא שיחה מעודדת ומטפחת.
צריכות לאפשר לעצמנו להקשיב לרצון שלנו, ללכת איתו ולעשות מה שאנחנו רוצות.
אז היצירתיות ממש מתאפשרת. אני מכירה המון נשים תקועות, רק בגלל סיפורים שליליים ומיותרים שהן מספרות על כל דבר. אין להם שום מגבלה אחרת במציאות שלהן, רק מלא סיפורים מיותרים שהורגים כל טיפת אפשרות ליצירתיות.

4. יצירתיות מחייבת אמונה בעצמנו, בדרך ובמה שיצא..

כשאנחנו מתנהלות בעולמנו מתוך פחד לטעות, או מתוך צורך בשלמות, נוצרת לנו בעיה ממש גדולה ליצור.
הפחד מהתוצאה לא יאפשר את היציאה לדרך..,
יצירתיות מתאפשרת כשאנחנו מוכנות לתת ביטוי לעצמנו, בלי קשר לתוצאה.
כשאנחנו מבינות שהדרך קובעת את התוצאה, ואנחנו מסכימות ללכת לכיוון הרצונות שלנו, גם אם אין לנו שליטה על כלום, מתוך אמון ברצונות שלנו ובעצמנו. ומתוך אמון שזו הדרך היחידה לחיות וליצור.
איו לנו מושג מה יהיה ואיך הדברים יצאו, זה נתון. אבל יש לנו שליטה מלאה על הדרך, על ההשתדלות, על האמונה בעצמנו, על החשיבה שלנו בדרך. ואני לא יכולה לתאר לכן עד כמה זה משפיע על התוצאה.

5. הקשבה לקול הפנימי בדרך..

דברנו בסעיף הקודם על הדרך, כמה היא חשובה ומשפיעה על התוצאה. ככל שאנחנו מנקות את הראש מסיפורים שליליים, ומסכימות להיות אנחנו ולעשות מה שאנחנו רוצות,נוכל להיות קשובות לקול הפנימי, החיובי והטוב שקיים בתוכנו.
מטרת הקול הפנימי הוא להנחות אותנו בדרך שאנחנו רוצות ללכת. אז ככל שמנקים יותר מיותר ושלילי מהחיים, הקול הזה יותר ברור ואפשר ממש להישען עליו. הפנימיות שלנו זה הבית שלנו, החיים נראים אחרת כשאנחנו קשובות וקשורות לפנימיות שלנו שהיא הבית.
הקול הזה מנחה אותנו לעצמאות, ליצירתיות, לייעוד שלנו, להוצאת יכולות, למימוש פוטנציאל, ובסה"כ לחיים ממש טובים ואיכותיים. כשמתחילים להקשיב לקול הזה, לסמוך עליו וללכת אחריו, כבר לא צריך אישור מאחרים, פחות תלויים במציאות ויותר פתוחים אל מקומות חדשים, מאתגרים ומפתחים יכולות ויצירתיות.

6. התוצאות לא באחריותנו...

כדי לפתח את היצירתיות אנחנו מוכרחות להסיח את דעתנו מהתוצאה. התוצאה היא פונקציה של הדרך, לפי איך שאנחנו הולכות בדרך נקבעת התוצאה.
לרצות להיות בתוצאה מבלי להסכים לעבור דרך, תהליך, לעשות משהו בשביל התוצאה, זו אשלייה ודמיון מוחלטים.
הדרך מפתחת, מלמדת, מביאה אותנו אל המקום שאנחנו רוצות להיות בו מוכנות, בשלות, מכירות, יודעות, יצירתיות, לא מפחדות, מוכנות להתמודד, להיות, לגדול ועוד...
לרצות את התוצאה בלי דרך, רק מראה על חוסר בשלות, על תלישות ועל ילדותיות.
מי שהולכת בדרך, התוצאה פחות חשובה לה, כי הדרך כבר נותנת לה הכל, התוצאה זה רק בונוס.
תסכימו לעשות הכל בשביל הרצונות והחלומות שלכן.. והיצירתיות תתגלה.

7. יצירתיות קשורה למטרה ולייעד..

כשיש לנו מטרה או ייעד זה סוג של קשר עם עצמנו, אנחנו יודעות מה אנחנו רוצות ולאן אנחנו שואפות, וזה כבר הישג בפני עצמו.
בשלב הבא המטרה והייעד עוזרים לנו לחזור למציאות שלנו עם הצעד הראשון לעשייה, בדרך לייעד..
בלי קשר לייעד או מטרה, קשה ליצור..
המטרות הן לא רק בשטח, מטרה וייעד בהחלט יכולים להיות תכונות שאנחנו רוצות לפתח, כמו: ליצור כדי לאפשר לעצמנו להיות אנחנו,
להשתמש ביצירתיות כדי שנהיה שמחות היום,
להחליף את השיח עם הילדים כדי שיהיו בנינו פחות מאבקים (לגמרי צריך יצירתיות בשביל זה),
להסתכל על העיסוק או העסק שלנו בצורה יצירתית כדי שנוכל לפעול ממקום חדש, ועוד..

לסיום אני רוצה להזכיר שאין דבר העומד בפני הרצון,
אין משהו שאנחנו לא יכולות לעשות,
אין רגע שאין לנו המון אפשרויות בחירה,
ואין שעה שאנחנו לא יכולות לעשות לעצמנו טוב עם מה שיש..
תזכרו את זה והיצירתיות תיפתח בפניכן..
אוהבת המון רחלי מדמוני- אויר לנשמה

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית- כלים לפיתוח היצרתיות - אויר לנשמה

# data[].attributes.attachment_link.description
זוכרות שדיברנו על ניהול זמן.. שלא עומד בפני עצמו וקשור לחלק רחב יותר בחיים שלנו.. אז גם היצירתיות בחיינו, קשורה לחשיבה שלנו, לדרך בה אנחנו מסתכלות על דברים, ואיך לא.. היצירתיות קשורה לגמרי ליחס שלנו לעצמנו. אנחנו חיות בעידן שכל אחת, רוצה ומוכרחה להביא את עצמה לידי ביטוי, זה ממש בוער בכולנו, וזה נהדר, כי ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תרגול של הטכניקות בכתבה - וגם לכם יידלקו נורות מעל הראש | צילום: istockphoto

לא רק אמנים וממציאים נדרשים לגלות יצירתיות. גם כשאנחנו מחפשים מתנה מקורית לחבר קרוב, חושבים מחדש על בחירת הקריירה שלנו או סתם מחפשים סוף שבוע שובר שגרה, אנחנו מנסים למעשה להיות יצירתיים. ופה מתחילות הבעיות. לפעמים גם האדם היצירתי ביותר משתעמם, מתחיל להסתובב סביב עצמו במעגלים ומגיע למבוי סתום. אז גייסנו לעזרתכם את מיטב המחקרים המדעיים, ומצאנו שבע זריקות מרץ בדוקות, שבאמת מסוגלות להגביר לכם את היצירתיות ולחלץ אתכם מהתקיעות המחשבתית.

1. מרחק פסיכולוגי

רובנו יודעים שכשמגיעים למבוי סתום של יצירתיות, כדאי פשוט לקום מהכסא, לקחת את הרגליים ולרדת לסיבוב קצר בחוץ - הרחק מהנקודה בה נלחמתם בשלוש השעות האחרונות בניסיונות עקרים לחשוב על פיתרון יצירתי לבעיה. אבל לא תמיד דרוש ניתוק וריחוק פיזיים - גם מרחק פסיכולוגי יכול להיות יעיל באותה המידה. במחקר מסוים אמרו לחצי מהמשתתפים לדמיין את מקור הבעיה שלפניהם כרחוק פיסית, ולחצי השני לדמיין את המקור כקרוב. הקבוצה הראשונה הצליחה לפתור פי שתיים בעיות מהקבוצה השנייה.

לתרגול: נסו לדמיין את המשימה היצירתית שלכם כרחוקה ומנותקת מהמיקום הנוכחי שלכם. זה אמור לעודד חשיבה ברמה גבוהה יותר.

2. רוצו קדימה ואחורה בזמן

כמו מרחק פסיכולוגי, גם מרחק בזמן יכול להגביר את היצירתיות. חוקר בשם פורסטר ביקש ממשתתפים בניסוי לדמיין איך ייראו החיים שלהם בעוד שנה מעכשיו - הם היו יותר בעלי תובנה והפיקו יותר פתרונות יצירתיים לבעיות מאשר אלה שהתבקשו לדמיין איך החיים שלהם יראו מחר. ואם תהיתם איך מחשבה על מרחק בזמן ובמקום משפיעה על היצירתיות, התשובה היא שככל הנראה חשיבה כזו מאותתת למח לחשוב באופן אבסטרקטי, מה שמוביל ליותר יצירתיות.

לתרגול: שגרו את עצמכם קדימה בזמן, ונסו להתבונן על המטלה היצירתית שלכם ממרחק של שנה, עשור ואפילו מאה שנים.

3.גירוי אבסורדי

המח שלנו נואש למצוא משמעות בכל חוויה שאנחנו עוברים. ככל שהחוויה יותר אבסורדית, המח צריך לעבוד קשה יותר כדי למצוא לה משמעות ראויה. משתתפים באחד המחקרים קראו סיפור אבסורדי קצר של הסופר המפורסם פרנץ קפקא, לפני שהשלימו מטלה של זיהוי תבניות. בהשוואה לקבוצת הבדיקה, אלה שקראו את הסיפור הקצר הראו יכולת מוגברת לזיהוי תבניות נסתרות.

לתרגול: קראו את אליס בארץ הפלאות, "הגלגול" של קפקא (למי שלא מכיר - סיפור קצר ומטורף על עובד בנק שהופך יום אחד לזחל ענק) או כל יצירת מופת ספרותית ואבסורדית. אבסורד מהווה איום על מציאת המשמעות בדברים, מה שמגביר יצירתיות.

4. נצלו מצבי רוח רעים

מצב רוח חיובי מגביר גם את היכולת לפתור בעיות וגם את הגמישות המחשבתית, ולכן בדרך כלל חושבים שהוא תורמים יותר ליצירתיות. אבל מסתבר שגם לרגשות שליליים יש את הכח להגביר יצירתיות. מחקר בו השתתפו 161 עובדים מצא שיצירתיות התגברה כשגם רגשות שליליים וגם רגשות חיוביים נחוו בעוצמות גבוהות. נראה שתחושת ה דרמטיות במקום העבודה השפיעה על היצירתיות.

לתרגול: מצבי רוח רעים יכולים להיות רוצחי יצירתיות, אבל נסו למצוא את הדרכים להשתמש בהם - אתם עשויים להיות מופתעים ממה שיקרה.

5. שלבו הפכים

ראיונות עם 22 חתני פרס נובל בפיזיולוגיה, כימיה, רפואה ופיזיקה, כמו גם עם כותבים זוכי פוליצר ואמנים אחרים, גילו דמיון מפתיע בתהליך היצירתי שלהם. כולם סיפרו על מחשבה בו זמנית ממספר פרספקטיבות שונות ועל מספר רעיונות הפוכים. רעיונות אינטגרטיביים צצים אחרי פקעת מחשבות כזו, שלא תמיד ניכרת ברעיון, עבודה או יצירת האמנות הסופית.

לתרגול: נסו לחבר הפכים בלתי אפשריים, או לחשוב על צירופים מגוחכים.

6. בחרו בדרך הקשה

אנחנו מבטיחים יצירתיות, אבל לא מתחייבים על התסרוקת | צילום: istockphoto

כשאנשים מנסים להיות יצירתיים, הם לרוב בוחרים בשביל שהם מכירים הכי טוב. במילים אחרות, הם משתמשים בידע מוקדם כדי לבנות על גביו רעיונות יצירתיים שדורשים הכי פחות מאמץ. זה לא נורא, כל עוד לא אכפת לכם לעשות וריאציות על רעיונות קיימים.
אבל אם אתם רוצים באמת לחדש, אנחנו מציעים לכם ללכת על "הדרך הקשה" - אל תנסו להסתמך על ידע מוקדם או פתרונות של אחרים, אפילו אם זה ייקח לכם יותר זמן וידרוש יותר מחשבה. הפתרונות שתקבלו בסוף יהיו ככל הנראה יצירתיים יותר.

לתרגול: בגלל שזו הדרך הכי קלה ומוכרת - כל האנשים הולכים בה. נסו לרדת לדרכים צדדיות וסמטאות אפלות.

7. הגדרה מחדש

לעיתים קרובות אנשים קופצים לתשובות מהר מדי, עוד לפני שהם באמת חשבו על השאלה. אבל מחקרים טוענים שהשקעת זמן בהמשגה מחדש של הבעיה היא משתלמת. חוקר בשם מומפורד מצא שמשתתפים במחקר הפיקו רעיונות יותר איכותיים כשהם אולצו לחשוב מחדש על בעיה בדרכים אחרות, לפני שניסו לפתור אותה.

לתרגול: עזבו לרגע את הפיתרון. התרכזו בבעיה עצמה. האם אתם שואלים את השאלות הנכונות?

עכשיו תורכם

למרות שהזכרנו פה זוכי פרס נובל ונתנו גושפנקא לשיטות האלה בעזרת כל מיני מחקרים מדעיים, את כל השיטות האלה אפשר וכדאי ליישם בחיי היום יום. שילוב של הפכים, בחירה בדרך הקשה, שימוש באבסורדיות מגרה וכל שאר השיטות יכולים בקלות לעזור לכם לצאת מהקופסה.

יש לכם עוד שיטות? רוצים לספר לנו על רעיון מקורי? השאירו תגובית!
כל העדכוני ם הכי חמים מהארץ ומהעולם ישירות לנייד
שלחו את המילה מבזק למספר 5000 ותתחילו להתעדכן

# data[].attributes.attachment_link.title
יצירתיות: שבע דרכים בדוקות לחשוב אחרת

# data[].attributes.attachment_link.description
תרגול של הטכניקות בכתבה - וגם לכם יידלקו נורות מעל הראש | צילום: istockphoto לא רק אמנים וממציאים נדרשים לגלות יצירתיות. גם כשאנחנו מחפשים מתנה מקורית לחבר קרוב, חושבים מחדש על בחירת הקריירה שלנו או סתם מחפשים סוף שבוע שובר שגרה, אנחנו מנסים למעשה להיות יצירתיים. ופה מתחילות הבעיות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הולמן 63' יצירתיות = "פעילות יצירתית שמתבטאת ביצירת חדש בין אלמנטים קיימים, התוצר יהיה מקורי חדש ומפתיע והתהליכים מאופיינים בשילוב בין תהליכים לא רציונליים אינטואיטיבים לא מודעים עם תהליכים0 מודעים אנליטים יותר. היוצר בתהליך היצירתי עובר תהליך פרודוקטיבי של מימוש יכולות והתפתחות והסביבה מאופיינת בפתיחות עושר וספונטניות"

הגדרה: יצירתיות היא גמישות מחשבתית, יכולת לצאת מהמסגרת וליצור עולם חדש. יצירתיות פירושה פעילות שגורמת להולדתו של רעיון או מכשיר חדש. זהו תהליך המורכב מסוג חשיבה מסתעפת למציאת פתרונות אפשריים רבים לבעיות להן מספר פתרונות נכונים, בעיות שכדי לפותרן, על התלמיד להשתמש בדמיונו ולהפעיל מערכת מסתעפת של אסוציאציות, ומתוצר מסויים, תוצר אשר הינו בעל ערך חברתי (בתחומי מדע, אמנות ותרבות) הכולל תהליכי ביצוע עד ליישום הרעיון והבאתו לכלל תוצר מוגמר. ביצירתיות מספר מימדים: יצירתיות; תוצר; תהליכים יצירתיים; מאפייני היוצר והסביבה היצירתית.

בשנות השישים החלו החוקרים לעסוק בצד מיוחד של המשכל - סוג חשיבה הנדרש הן להצליח בלימודים והן במבחני המשכל והוא הוגדר חשיבה מסתעפת או חשיבה יצירתית בניגוד לחשיבה מתמקדת בה עסקו המחקרים ואשר נבדקה ע"י מבחני המשכל. עם פרסום תורתו של גילפורד להבחנה על מבנה האינטלקט, ההבחנה בין חשיבה מתמקדת לחשיבה מסתעפת קיבלה משמעוות מיוחדת. במנותו את פעולותיו של האינטלקט, הגדיר הוא את החשיבה המתמקדת כחשיבה החותרת להגיע לשורשה של בעיה, להשתמש בכל נתוניה כדי להגיע לפתרון נכון אחד ויחיד (לדוגמא בעיה בחשבון, על התלמיד להגיע לפתרון אחד אפשרי). החשיבה המסתעפת חותרת למצוא פתרונות אפשריים רבים לבעיות שיש להן מספר פתרונות נכונים (לדוגמא: מה עגול ?), בעיות שכדי לפותרן, על התלמיד להשתמש בדמיונו ולהפעיל מערכת מסתעפת של אסוציאציות. בעקבות המחקר על החשיבה המסתעפת, עבר הדגש בהוראה וחינוך מפיתוח החשיבה המתמקדת לפיתוח החשיבה המסתעפת. מתנגדי טיפוח החשיבה המסתעפת הביעו סייג על עצם השימוש במושג יצירתיות.
יוצר תוצר תהליך (יצירתי) מימדי היצירתיות

1. יצירתיות = סוג הפעילות, מבטאת יחס חדש בין אלמנטים קיימים, יכולת להסתכל על בעייה ממקום אחר.

2. תוצר = חדש, מפתיע, מקורי.

3. תהליכי יצירתיים - שילוב בין סוגי חשיבה שונים - אינטואיטיבית ולא מודעת (חשיבה מסתעפת) ביחד עם חשיבה ממוקדמת ויכולות קוגניטיביות אנליטיות. צריך שילוב בין ניגודים.

4. מאפייני היוצר - התהליך שעובר היוצר, האופי שלו, תהליך של מימוש יכולת, של צמיחה.

5. הסביבה היצירתית - פתוחה, ספונטאנית, רב גונית, התקופות הכי יצירתיות הן מעבר משלטון אחד לשנה, חברה יצירתית היא חברה שבה יש הרבה מיעוטים, חברה רבגונית (כמו ארה"ב לדוגמא).

האומנם יצירתיות ?
1. שטף, גמישות, מקוריות, אלבורציה
2. חדש, מפתיע, מקורי
תהליך = יצירתיות היא שאתה מוציא את יצירתך מהכוח אל הפועל. אימון/ שכלול, עיבוד וליטוש של התוצר, הפיכתו למובן, שלם, נגיש ואח'. דורש תכונות: התמדה, מסירות, עקשנות, נחישות, כישורי שיווק, חריצות, עבודה שיטתית וכו'יש אצל היוצרים שילוב של תכונות מנוגדות. הם מאוד "משוגעים" וגם מאוד "בריאים". היינו היוצרים הם גבוהים במימדי בריאות נפשית ובמימדי פתולוגיה. הם רציונאליים, אינטואיטיביים, גבוהים באישיות ובגבריות, סקרנות, נכונות להתמדה ומאמץ נוכח כישלונות - ישנה אמונה שמה שעושים, נעשה לא רק למען עצמנו וזה עוזר.

גדלס וג'קסון בספרם יצירתיות ואינטליגנציה הבחנו בין 2 סוגי תלמידים עפ"י כשרונותיהם האינטלקטואלים: סוג אחד מנה תלמידים אשר הגיעו להישגים גבוהים בחשיבה מתמקדת ואליהם התייחסו כגבוהים במשכל והסוג השני מנה תלמידים מצטיינים חשיבה מסתעפת ואליהן התייחסו כגבוהים ביצירתיות. המונח יצירתיות בו משתמשים הם ובעקבותיהם חוקרים אחרים, נראה מוטעה ומטעה. טעות היא לכנות חשיבה מסתעפת בשם יצירתיות מכיוון שיצירתיות הוא תהליך המורכב לא רק מסוג חשיבה מסויים אלא גם מתוצר בעל ערך חברתי. אם כך, אם נוכל לשפוט יצירתיות רק עפ"י תוצר סופי, משמע שפרט לתהליך חשיבה מסויים נכללים בה תהליכים נוספים - תהליכי ביצוע בכדי ליישם רעיון ולהביאו לתוצר מוגמר, נדרשים כשרונות ספציפיים רלוונטיים. לשם פיתוח היצירה עד סיומה נדרשת גם מערכת של תכונות אישיות כגון: יכולת, התמדה וכדומה. היינו כאשר מצביעים על תוצר מוגמר שבאמצעותו שופטים יצירתיות, מצביעים אנו על שורה ש כשרים אינטלקטואליים ביצועיים ואישיותיים בנוסף לחשיבה היצירתית עצמה. טעות לחשוב שכאשר מפתחים את החשיבה המסתעפת בילדים מפתחים גם יצירתיות. מחקרים הראו כי אנשים יוצרים, אשר יצירותיהם נחשבו כתרומה לחברה, לא היו בעלי ציונים גבוהים במבחני יצירתיות. היינו, טרם הוכח הקשר בין מבחנים הבודקים יצירתיות לבין יצירתיות הלכה למעשה.

הדסון בספרו המתמקד בסדרת מחקרים שערך בקרב ילדים המצטיינים בחשיבה מתמקדת וילדים המצטיינים בחשיבה מסתעפת, הציע להזניח את המונח יצירתיות ולאמץ במקומו את המונח הסתעפות. את הילדים האינטליגנטיים מכנה הוא מתמקדים ואת היצירתיים מסתעפים, בהתאם לסוגי החשיבה הנדרשים לשני סוגים אלה של הישגים. כשם שהיתה התלהבות ממבחני המשכל, כך ממבחני היצירתיות. כל אימת שמזכירים מבחני יצירתיות" תהייה הכוונה למבחנים הבודקים חשיבה מסתעפת.

למחקר בנושא היצירתיות שני כיוונים עיקריים:

א. חקר היוצרים הידועים ביצירותיהם בתחומים שונים של אמנות ומדע.
כיצד לעודד יצירתיות בבי"ס ?
ב. חקר החשיבה המסתעפת בקרב ילדים, בהנחה שהיא משמשת כבסיס ליצירה.

לעודד עבודה עצמאית - בלי להתחשב בדעות האחרים, להיות משוחרר לעשות מה שרוצים. עצמאות יכולה לתת ביטוי ליצירתיות.

יצירת אווירה שבה יש הזדמנות להיחשף למודלים של יצירתיות, סביבה של עידוד ואווירה לא שיפוטית.

עידו התהליך ולא התוצר הסופי.

סיעור מוחות.
הומור ויצירתיות
לעודד מציאת מספר פתרונות - חשיבה מסתעפת, כבוד לשונות, לריבוי.

אחת הדרכים לטיפוח יצירתיות היא השימוש בהומור , ההומור זכה לאחרונה להכרה מחודשת כגורם משמעותי ביצירתיות.

פרויד ראה את המשותף בין משחק, דמיון ויצירתיות וניסה להסביר את התהליכים הפסיכולוגיים שביסוד ההומור, הוא טען שההומור מבוסס על קשרים בלתי צפויים שהבנת משמעותם מסבה הנאה - החיוך והצחוק הם ביטויי התנהגות להנאה זו. גם ארתור קסטלר טען שיש קשר בין הומור לבין יצירתיות והציג מושג חדש ביסואציה - מתייחס לקישור שנעשה בהומור בין עניינים או מושגים שלכאורה אין ביניהם כל קשר, והענקת משמעות חדשה לקישור זה - על עיקרון הביסואציה נוצרת הבדיחה.

להומור שני ממדים: (1) יצירת הומור (2) הנאה מההומור.
יצירותיות: חקר היוצרים וחקר היצירה יצירתיות בפסיכואנליזה חקר יצירתיות אצל ילדים הקשר בין משכל ויצירתיות
במחקרים שבהם בדקו קשר בין הומור ליצירתיות אכן נמצא שהיצירתיים יותר הם גם ההומוריסטיים יותר - מחקר שנערך בישראל ושבדק את השפעת ההומור על יצירתיות. ההנחה הייתה שאם נבדקים ייחשפו להומור, הדבר יביא בנוסף להנאה עידוד חשיבה מסתעפת בעת ההתמודדות עם המשימה שתוצג בפניהם. התוצאות הוכיחו שהומור מעודד תשובות הנובעות מחשיבה מסתעפת ויצירתית.

חזרה אל: פסיכולוגיה בחינוך - סיכומים

# data[].attributes.attachment_link.title
יצירתיות בחינוך (פסיכולוגיה חינוכית)

# data[].attributes.attachment_link.description
הולמן 63' יצירתיות = "פעילות יצירתית שמתבטאת ביצירת חדש בין אלמנטים קיימים, התוצר יהיה מקורי חדש ומפתיע והתהליכים מאופיינים בשילוב בין תהליכים לא רציונליים אינטואיטיבים לא מודעים עם תהליכים0 מודעים אנליטים יותר. היוצר בתהליך היצירתי עובר תהליך פרודוקטיבי של מימוש יכולות והתפתחות והסביבה מאופיינת בפתיחות עושר וספונטניות" הגדרה: יצירתיות היא גמישות מחשבתית, יכולת לצאת מהמסגרת וליצור עולם חדש.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
עינת להב - מפות חשיבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מחפשים דרך יעילה ויצירתית לחשוב יחד כצוות על מטרות, תהליכים או רעיונות חדשים?

מיפוי חשיבה ויזואלי הוא דרך אפקטיבית במיוחד לניהול ישיבת צוות ייחודית וממוקדת מטרה, שבמרכזה סיעור מוחות מונחה שמלווה ומנוהל דרך מפת חשיבה שנבנית בתהליך מלהיב ופורה שמאפשר להגיע לתובנות משמעותיות לצד למידה מעשית וחוויתית של כלי עבודה רב-תכליתי ונגיש ליישום מיידי.

מפת חשיבה שנבנית יחד (בפורמט ידני או דיגיטלי לבחירה) מאפשרת ומעודדת שיח משתף, אקטיבי ופתוח, דרך העלאה, לכידה, פירוק וניתוח מילות מפתח ומשמעויות רלוונטיות ביחס לנושא, ויציאה מתוכן לכיווני חשיבה ופתרונות אפשריים.

המפה נבנית במקביל להסתעפות סיעור המוחות, מניעה, מקדמת ומתעדת אותו בדרך תמציתית, מעוררת שאלות ומעלה תשובות מתוך מבנה גמיש ויחד עם זאת אוסף וממקד.

סיעור מוחות דרך מיפוי חשיבה ויזואלי מתאים מאוד למנהלים ודיירקטורים, לצוותי ניהול, פיתוח, חינוך, הדרכה ולכל מטרה שמצריכה חשיבת עומק ו"חישוב מסלול מחדש" או פיתוח מסלול קיים.

סיעור המוחות ניתן ליישום במגוון פורמטים בהתאם לצורך ולפורום - בניית מפה דיגיטלית על מסך גדול ו/או מפות ידניות, עבודה בצוותי עבודה קטנים אורגניים/מעורבים, עבודה בזוגות, עבודה אישית ועוד.
מה תועלות המיפוי הויזואלי בסיעור מוחות?

מפת החשיבה ממקדת ומחדדת את השאלה או מטרת הליבה ומתניעה את סיעור המוחות

המפה מאפשרת הצגת התמונה השלמה והמורכבת - עובדות ונתונים לצד העלאת שאלות וזיהוי פערי ידע או אינפורמציה לוקה בחסר

המיפוי הויזואלי מעודד ביטוי אישי ואקטיבי של דרך החשיבה הייחודית והאותנטית של כל אחד מהמשתתפים

בחירת מילות המפתח שיופיעו במפה מציפה אי הסכמות ומעודדת שיח פתוח המאפשר לייצר חיבורים והבנות, לגשר על פערים ולהגיע להבנות משותפות. דרך הסמנטיקה מתקיים דיון ער שמביא לידי ביטוי את המורכבויות וסולל את הדרך לתוואי דרך משותף.

המפה הויזואלית ממסגרת, ממקדת ומחזירה אותנו למטרה בנקודות שיש התפזרות

המפה מניעה, מובילה, מקדמת ואוספת את השיחה לאורך כל הדרך עד לסגירת סיעור המוחות בנקודת מיצוי

המפה מאפשרת תיעוד שהוא חלופה ייחודית, צבעונית ומזוקקת לפרוטוקול או סיכום כתוב של הישיבה.

מפת החשיבה היא בסיס שימושי לחלוקת אחריות, תפקידים וסמכויות, לבקרה ולהמשך פיתוח

"Most of us now live in an "information democracy"... But while we've gone a long way towards optimising how we use information, we haven't yet done the same for knowledge... "Mind Mapping" software can also be used as a digital "blank slate" to help connect and synthesize ideas and data- and ultimately create new knowledge... and mental models to help people mine and assess the value of all that information" Bill Gates, "The road ahead: "how "intelligent agent" and mind mappers are taking our information democracy to the next stage", Newsweek, 5.1.2006 לאילו מטרות סיעור מוחות ויזואלי מתאים במיוחד?
- ניתוח משמעויות, השלכות והתכווננות משותפת בתקופת שינוי ארגוני

- מיפוי אתגר ארגוני / מקצועי ודרכים לפצח אותו

- הערכות תקופתית לרבעון חדש או שנה חדשה - הגדרה או עדכון של חזון, מטרות ויעדים.

- חשיבה פתוחה על כיווני התפתחות עסקית או פיתוח ארגוני, רעיונות ומשאבים

- פיתוח מוצר או שירות חדש

- מיפוי לקוחות קיימים וקהלי יעד חדשים

-מיפוי שיקולים ונקודות מבט בתהליך קבלת החלטה

- מיפוי ותכנון פרוייקט

-ועוד...
תמונות ודוגמאות מתוך סדנאות קודמות:
Arrow ECS ישראל - חברה המתמחה במתן פתרונות ברמה ארגונית ושירותים המתמקדים באחסון וגיבוי נתונים, אבטחת רשתות, תקשורת IP, וירטואליזציה, תשתיות גישה ועוד.

בתקופה של מעבר לפתרונות אוטומטיים בתהליכי שירות לקוחות וניהול מידע סיעור המוחות התמקד בהצפת תחושות, חסמים ויתרונות האוטומציה בעבודה מול ספקים.

Project X - תכנית הכשרה ייחודית ליזמי נדל"ן, מבית חברת רוברט שמין העולמית, המשלבת פלטפורמת לימוד e-learning עם ליווי צמוד.

סיעור המוחות לצוות הניהולי של המיזם עסק בחיפוש וחשיבה יצירתית על רעיון למיזם נדל"ני בהשקעה משותפת של הצוות, כאשר המטרה "עסקה הגדולה מסך חלקיה". בסיעור מוחות ידני שנעשה כסיכום לישיבת צוות ששילבה סדנת מפות חשיבה מקצועית, עלו רעיונות פרועים לצד כיוונים מעשיים, באוירה שהיתה מלאת הומור, התלהבות וחדוות יזמות.

תכנית מנדל למצוינות במנהיגות- הסוכנות היהודית - מהו שינוי? מה אפשר לשנות? איך משנים? מה החסמים? מה ההזדמנויות שבשינוי? שאלות שעמדו במרכז סיעור מוחות צוותי במסגרת תוכנית מנדל למצויינות בסוכנות היהודית על רקע שינויים ארגוניים. עמיתי התכנית כולם שליחים חוזרים שהינם פרחי הניהול של הסוכנות היהודית, הממלאים תפקידי מפתח בתחומים מגוונים.

לאחר סיעור מוחות משותף, יצאנו לסיעורי מוחות זוגיים שעסקו חלקם בפיתוח פרוייקטים העומדים על הפרק (ביניהם הכשרה חדשה, מרכז חדשני למנהיגות ועוד) וחלקם חשיבה משותפת, שיתוף ועיבוד תכנים רגשיים יותר בחיים המקצועיים ובקשר בינם לבין המישור האישי. (ניהול חיי חברה כשליח במדינה זרה, מיפוי עומסים ומשאבים ועוד).

סיעור מוחות דיגיטלי בצוות פיקודי של גוף בטחוני - מטרת המפגש היתה סיעור מוחות על הרחבת תחומי הפעילות וההתמקצעות של היחידה על רקע התרחבות וגדילת היקף כוח האדם בתוכה.

בסיעור מוחות ממוקד שנמשך כ-3 שעות, הוצפו רעיונות וכיווני חשיבה, הוגדרו מטרות, יעדים וצעדי פעולה מעשיים. המפה אפשרה להגיע להסכמות משותפות וליישור קו לגבי המשך הדרך.
בשיחה מספר חודשים לאחר המפגש, המפקד שיתף שהמפה תלויה אצלו במשרד, משמשת עבורו ועבור הצוות הצוות מסמך חי, מצפן ובסיס לבקרה ושחלק גדול ממנה כבר מומש.

תכנית קרב, החברה למתנ"סים - סיעור מוחות שהתקיים במסגרת ישיבת צוות רכזות תחום האמנות של תכנית קרב, תכנית שמשלבת למידה, התנסויות וביטוי אמנותי ויצירתי של תלמידי בי ספר וילדי גנים במתכונת של סטודיו פתוח ומאפשר בתוך חלל בית הספר ובשעות הלימודים.

סיעור המוחות עסק בבחינה מחדש של סגנונות ומודלים של חינוך לאמנות דרך התבוננות ומיפוי 2 גישות ואושיות בולטות בשדה האמנות והיצירה בחברה הישראלית: מלכה האס ובתיה עוזיאל. בשיחה פתוחה ומרתקת שנעשתה בד בבד רישום ותיעוד ויזואלי של התכנים ומילות המפתח שעלו, התפתח דיון עומק שבסופו תובנות משמעותיות, זיהוי הדומה הקיים אף הוא לצד הפער הכביכול דרמטי בין הגישות, וחשיבה על אפשרויות לשאוב את הערכים, היופי והאפשרויות בכל אחת מן הגישות ולהביא אותו אל העשיה הנררחבת והפורה של תחום האמנות בתכנית קרב.

רשות הטבע והגנים, צוות רכזי ההדרכה - סיעורי מוחות בקבוצות קטנות על נושאים רלוונטיים ולאחר מכן שיתוף והרחבת הדיון על כל היבט בפורום מליאתי.

בין הנושאים שנידונו: מיפוי מערכות יחסים מגוונות איתם מקיימים רכזי ההדרכה קשר מקצועי שוטף, מיפוי הפן האדמינסטרטיבי בתפקיד שנחשב תפקיד שטח, הצפת הצורך בזמן שיוקדש לפיתוח בתוך עומס המנהלות והניהול השוטף ועוד.

קיבוץ דליה - צוות הנהלת קהילה - סיעור מוחות על תקציב 2019.

הסדנא שילבה עבודה בצוותים קטנים אורגניים של מנהלי הענפים השונים (חינוך, בריאות, השכרות וכו') ולאחריה שיתוף התובנות, המסקנות, הרעיונות ותפיסת הנושא במליאה, דרך מפות החשיבה שנבנו בחלק הראשון. הסדנא אפשרה שיתוף וחיבור בין הענפים השונים, שכוללים גם גיוון אנושי רב-דורי, העלאת דילמות ונקודות מבט שונות (לרבות אי-הסכמות) ומבט קדימה לצעדים אופרטיביים.

Tecy - טכנולוגיה לקהילה- פרוייקט חברתי מבית עמותת "עתידים" במסגרתו צוות מוכשר שכולו פועל בהתנדבות, מהנדסים, עתודאים ואנשי צבא פועל לייזום, הובלה והטמעת מיזמים טכנולוגיים בקהילה, כמענה לצרכים קהילתיים, חברתיים וכלכליים.
הסדנא חולקה לשני חלקים ולשני פורמטים של סיעור מוחות: Zoom Out בצוותים קטנים לפי המיזמים השונים, בחלק זה מיפו הצוותים את הפרוייקט בנקודת הזמן הנוכחית, במפת חשיבה ששיקפה ופרסה את תהליך העבודה, המטרות והיעדים העומדים על הפרק, אבני דרך, קהלי יעד וכו'. העבודה על מפת החשיבה אפשרה ליזמים לזהות איפה הם ממוקמים בציר חיי הפרוייקט, לתקשר באופן אפקטיבי צרכים, תפיסות ורצונות לבי הפרוייקט המשותף, למקד כיווני פעולה ולזהות פערים להשלמה, להעלות שאלות, לבצע תיאום ציפיות עכשווי ולהעלות רעיונות ואפשרויות להתקדמות. בחלק השני, התכנסנו שוב לפורום מליאה, בזה אחר זה הוצגו הפרוייקטים דרך מפות החשיבה שנבנו בחלק הראשון, כאשר על כל פרוייקט נבחר ענף מסויים מתוך המפה, אליו העמקנו ב-Zoom In לסיעור מוחות דיגיטלי שהוצג על מסך גדול, ועם זאת מהיר ודינאמי. סדרת סיעורי מוחות אפשרו ועודדו שיתוף, (הן של הרעיונות והן שלאתגרים ומהמורות בדרך), יישור קו בין כל הצוותים, הרחבה והתווספות של נקודות המבט והולדת רעיונות, ענפים ותת-ענפים נוספים במפה. לצד כל אלה תרגלנו גמישות מחשבתית, חשיבה יצירתית, ראיית התמונה השלמה לצד תשומת לב לפרטים. מיזם מסויים, שהתחיל בחלק הראשון כרעיון גולמי ממש הגיע לכדי נביטה וצמיחה לנגד עינינו ממש.
"הי עינת, היום בישיבה לא הפסיקו לשבח את הסדנא. תודה רבה ואני בטוח שנפגש שוב השנה" (נ', מפקד תחום הדרכה, יחידה מיוחדת:)) "רציתי להודות על היום המועיל, המעניין והמחשבתי שעברנו יחד, התגובות מצויינות" (מירב שי, מנהלת הדרכה רשות העתיקות) "הכנו עם עינת מפת חשיבה שעוסקת בתחום העיסוק שלנו, האפשרויות שהגענו אליהן הדהימו אותי ודרך התצוגה הפשוטה בהחלט פתחה לי את המחשבה. סדנה פרקטית וקלילה, מומלצת בחום". (יאיר יונג'י, רוברט שמין ישראל) "עינת יקרה, תודה על הדרך המרתקת שעשית איתנו היום, בכזה נועם והקשבה ורגישות, זה לא פשוט ככה להוביל קבוצה ולזהות את הדברים החשובים, תענוג אמיתי" (הדס אלה, תכנית קרב, החברה למתנ"סים)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חשיבה אפקטיבית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תוכניות עבודה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מטרות ויעדים

# data[].attributes.attachment_link.title
סיעור מוחות אפקטיבי | עינת להב - מפות חשיבה

# data[].attributes.attachment_link.description
מפגש ממוקד ומעשי להבנת עומק של תהליכי קבלת החלטות ופיתוח רעיונות ותכניות, בדרך שמעודדת יצירתיות, מעורבות וגמישות מחשבתית. סיעור מוחות ויזואלי, מהנה ואפקטיבי בשילוב בניית מפת חשיבה או מספר מפות חשיבה שמשמשת לתיעוד, היערכות, ניהול ובקרה. מתאים לצוותים בארגונים, מקבלי החלטות, יזמים, קבוצות חשיבה ועוד.

# data[].attributes.attachment_link.title
יצירתיות-רצינית-חלק-ראשון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בספרם "הוראת חשיבה ביקורתית ויצירתית בבתי ספר" מגדירים המחברים את מושג החשיבה, מסבירים מדוע חיוני ללמד מיומנויות חשיבה, מציעים רוטינות חשיבה נראות-לעין ומביאים מקרי-מבחן של הקניית כישורי חשיבה לתלמידים. בפרק השני בספר, שסיכומו מובא לפניכם, מבקשים המחברים לברר מה ניתן ללמוד מניסיונות העבר ללמד כיצד לחשוב, בדגש על חשיבה יצירתית (היכולת לייצר רעיונות) וחשיבה ביקורתית (היכולת להטיל ספק בהנחות, להעריך מידע ולאמוד את מידת הרלוונטיות שלו).

מאז ראשית שנות ה-80 נשבו בתי הספר ברעיון לפיו תלמידים צריכים לקבל במסגרת לימודיהם מערכת מיומנויות חשיבה כלליות שיאפשרו להם לשגשג בעולם בן זמננו ובמיוחד בשוק התעסוקה העכשווי. תחת הכותרת המשתנה "מיומנויות למידה למאה ה-21" או "חשיבה ביקורתית", מאוגדים כישורים שמטרתם לצייד את התלמידים במערכת גישות כלליות לפתרון בעיות, הניתנות ליישום, בעת הצורך, בכל תחום ותחום. באופן טבעי שואפים מבוגרים, מורים והורים, להעניק לצעירים כלים קוגניטיביים רב תכליתיים שיאפשרו להם לנווט דרכם בים האפשרויות שתפתחנה בפניהם. אך האם אין לפנות לאותם כישורים יצירתיים וביקורתיים כדי להעמיד בסימן שאלה את ההנחה לפיה חשיבה ביקורתית אכן ניתנת ללימוד?

שימו לב! ניתן לחזור לתוצאות החיפוש האחרון מכל עמוד באתר בלחיצה על הכפתור בצד ימין

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית Archives - פורטל מס"ע

# data[].attributes.attachment_link.description
בספרם "הוראת חשיבה ביקורתית ויצירתית בבתי ספר" מגדירים המחברים את מושג החשיבה, מסבירים מדוע חיוני ללמד מיומנויות חשיבה, מציעים רוטינות חשיבה נראות-לעין ומביאים מקרי-מבחן של הקניית כישורי חשיבה לתלמידים. בפרק השני בספר, שסיכומו מובא לפניכם, מבקשים המחברים לברר מה ניתן ללמוד מניסיונות העבר ללמד כיצד לחשוב, בדגש על חשיבה יצירתית (היכולת לייצר רעיונות) וחשיבה ביקורתית (היכולת להטיל ספק בהנחות, להעריך מידע ולאמוד את מידת הרלוונטיות שלו).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חשיבה יצירתית :יצירתיות - מבוא

יצירתיות היא יכולת מחשבתית המובילה את האדם להפקת תוצר מקורי בעל ערך. מושג זה מהווה שדה מחקר בתחומים רבים, כגון: פסיכולוגיה, חינוך, סוציולוגיה, כלכלה, ניהול ועוד.

היצירתיות נשענת על גמישות מחשבתית שמאפשרת חשיבה רב - ממדית ורב - כיוונית. להבדיל מדפוסי חשיבה נוקשים ומקובעים המתנגדים לארגון מחדש של עמדות שונות, הגמישות המחשבתית יכולה להוביל לרעיונות חדשים או להמצאת דרכים חדשות להתמודדות עם סיטואציות שונות. מסיבה זו השימוש בחשיבה יוצרת למציאת פתרונות יעילים, רעיונות חדשים ומוצרים שימושיים, תורמת באופן משמעותי להתפתחות של האנושות. ההעזה לפרק דפוס חשיבה מקובלים ולבחון דברים בדרכים חדשות היא זו אשר זרזה את קידומו של המדע.

היצירתיות יכולה לבוא לידי ביטוי בכל אחד מתחומי העשייה של האדם. בהתאם לכך, התוצר של היצירתיות יכול להיות פתרון לבעיה, רעיון, המשגה, צורה אמנותית, תאוריה וכו'. יש הקושרים את ההומור עם יצירתיות משום שהוא דרך בלתי שגרתית ומקורית לראות דברים. ביסוציאציה היא הגורם המשותף ליצירתיות ולהומור. זוהי היכולת לראות דבר כלשהו ממספר זוויות שונות בו זמנית וליצור הבנה חדשה המתבססת עליהן.

היצירתיות מושפעת ממגוון משתנים, כגון: מצב רוח, אינטליגנציה, תרבות, מסורת, אופי, מוסכמות חברתיות ועוד.

יכולת היצירתיות משתנה לאורך החיים. בגילאי הילדות שלפני תחילת הלימודים, ישנה תקופה בה כל ילד שופע יצירה. אולם בחלוף השנים, נפגעת היכולת היצירתית כך שבסופו של דבר רוב האנשים הבוגרים אינם מפגינים יכולת יצירתית ורק אנשים מעטים בלבד נעשים בסופו של דבר לאמנים יוצרים.

האדם היצירתי

הליבה של היצירתיות היא היכולת להגיע לפתרון בעיה בכל תחום שהוא בדרך חדשה ומקורית. בהתאם לכך, האדם היצירתי הוא בעל גישה פעילה ויוזמת. הוא פתוח כל הזמן למידע חדש, יש לו סקרנות רבה והוא שואף להחשף לאתגרים והזדמנויות חדשים שהחיים מזמנים לו. הוא נהנה לחקור ולארגן מחדש אפשרויות שונות ללא חשש מכישלון ולהשתמש בפתרונות לא צפויים.

האנשים היצירתיים הבולטים ביותר מאופיינים ברצון לקרוא תיגר על המוסכמות. האדם היצירתי יגדיר בעיות בדרכים השונות מהמקובל. הוא יאסוף ויארגן מידע תוך שבירת מוסכמות ויגלה יחסים חדשים ומורכבים בין נתונים. הוא יראה יכולת גבוהה בבדיקת היתכנות של חלופות לפתרון לצורך שינוי יעיל של התוכנית המקורית והתאמתה למציאות המשתנה. תווי האישיות המאפיינים אנשים יצירתיים יכולים לסייע בהסברת חוסר הקשר שבין רמת היצירתיות של האדם להשגיו במבחני מנת משכל רשמיים.

לרוב היצירתיות מתבטאת בתחומים ספציפיים אשר בהם האדם היצירתי בקיא ומומחה, לכן היא אינה כושר כללי המצוי בכל התחומים.

פיתוח יצירתיות

מרכיב משמעותי של החשיבה היצירתית הוא בחינה חופשית של אפשרויות חדשות ללא חשש מכישלון. האדם היצירתי נשען על היסטוריה אישית שבה כבר פתר מספר בעיות בצורה יצירתית, באופן שגיבש אצלו ערך עצמי גבוה, מקור שליטה פנימי ותחושת מסוגלות גבוהה בתחום היצירתיות.

היצירתיות ניתנת ללמידה ולשכלול כאשר היא מוגדרת כמטרה מרכזית של תוכנית לימודים. אפשר לפתח את היצירתיות על ידי הפחתת המתחים והלחצים להצלחה מיידית, הכוונה ועידוד להעלאת רעיונות תוך הגברת הלגיטימיות עבור הצגת תשובות שטותיות או שגויות כחלק מתהליך של ניסוי וטעייה. האדם היצירתי פועל במציאות מורכבת היוצרת צורך ליצור ולאלתר. אך אם הסביבה תדרוש אתגרים ופתרונות, לא תהיה יצירתיות. לכן ללומד יצירתי צריכה להיות בעיה קשה לפתרון, אשר נתפסת בעיניו כאתגר אפשרי, כך שיהיה מודע ומתכוון לנסות לפתור אותה בדרך יצירתית.

כאמור, ניתן לפתח מיומנויות של חשיבה יצירתית באמצעות מתודולוגיות הוראה שונות. לדוגמה, מורים יכולים לפתח את היכולת היצירתית במסגרת למידת חקר. חלק מהשיטות לפיתוח יצירתיות אצל ילדים הן הרפתקאות למידה - פעילויות חווייתיות מתוכננות שמטרתן לכבוש את דמיונו של הילד (למשל עידוד חיפוש ומציאת פתרונות שונים ממספר זוויות התבוננות), להעמידו לפני אתגרים במגוון רמות, ללמדו נושאים חדשים ולהרחיב את הבנתו ואת מודעותו לעצמו ולסביבתו.

האימון חשוב לפיתוח היצירתיות משום שככל שמרבים לחשוב בצורה יצירתית כך היא הופכת להיות קלה ושופעת יותר.

כאמור, ההומור והיצירתיות מתבססים על חשיבה מקורית וקשורים זה לזה. בנוסף, מבחינה פסיכולוגית ההומור מסייע לאדם להתמודד עם מתחים בצורה נעימה ויעילה. באופן זה ההומור יכול להקנות לאדם את הבטחון הנחוץ לבחינת רעיונותיו באופן חופשי ויצירתי ללא חשש מכישלון. בהתאם לכך, נמצא ששמיעת הומור מגבירה את היכולת לחשיבה יצירתית.

מדידת יצירתיות

היצירתיות באה לידי ביטוי במקוריות של האדם וביכולת שלו למצוא הקשרים חדשים ומפתיעים. משום שהמושג יצירתיות הוא רחב למדי וניתן להתייחס אליו בקשרים תאורטיים שונים, נוצרו עבורו כלי מדידה מגוונים עבור גילאים שונים. מטרת מבחני אבחון היצירתיות היא בדרך כלל לצורכי סינון וסיווג בקבלה לעבודות שונות או קבלה לפקולטות (בעיקר בתחומי העיצוב). הכשרים הרלוונטיים ביותר לחשיבה היצירתית הניתנים למדידה הם כושרי היצירה הרב כיוונית, הנוגעים בהעלאת רעיונות כשיש חשיבות לגיוון (כמו בפתירת בעיות).

דוגמה לסדרת מבחנים המתמקדים בעיקר באיתור חשיבה מסתעפת לכל הגילאים לפי גילפורט:

מתן שמות לסיפורים

שימושים שונים לחפצים

משמעויות דומות

כתיבת משפטים

עשיית דברים מחומרים צורניים

חלוקת אותיות לקבוצות

בניית חפצים

אותיות סמויות

קישוטים

כל מטלה מוגבלת בזמן ומוערכת על שטף ויחודיות.

תהליך היצירה

התהליך היצירתי יכול להתייחס למספר מצבים:

רצף צעדים או שלבים אותם עובר אדם יוצר בעת הבהרת בעיה, עבודה עליה והגעה לפתרון.

השינוי התפיסתי המהיר או המעבר המתרחש כאשר מתעוררים לפתע רעיון חדש או דרך לפתרון בעיה.

טכניקות ואסטרטגיות בהם משתמשים בני - אדם יצירתיים, במודע או שלא במודע, על מנת לייצר רעיון חדש, שילובים חדשים או יחסים חדשים בין מרכיבים שונים, משמעויות או תפישות חדשות למצב או עצם, או העברה בין תחומים ונושאים שונים.

התהליך היצירתי על פי המודל של ואלאס

גראהם ואלאס הגה ב - 1926 מודל של תהליך יצירתי. מודל זה משותף לתהליך היצירה בתחומי המדע והאמנות.

הכנה: הבהרת המצב כולל ניסוח הבעיה, מחשבה על דרישות לפתרון טוב, איסוף וסקירת נתונים רלוונטיים.

דגירה: תקופת פעילות מנטאלית תת - הכרתית המתרחשת בזמן שהחושב עסוק בפעילות אחרת כלשהי.

הארה: גילוי פתאומי, שינוי פתאומי בתפישה, שילוב של רעיון חדש או "העברה" המייצרת רעיון חדש המתאים לדרישות הבעיה.

אימות: בחירת ואימות הפתרון (בדיקת היתכנות).

טעויות נפוצות בהבנה של היצירתיות

1.התפיסה אומרת שיצירתיות נמצאת בתחומים "יצירתיים", כמו אמנות, עיצוב וכדומה, אך למעשה יצירתיות היא בכל תחומי החשיבה: למרות השם המטעה שבמילה יצירה, אמנות, עיצוב וכו' אינם תחומים יצירתיים. זוהי טעות נפוצה שמקורה באי הבנת המושג יצירתיות. אלה הם תחומים - אמנותיים. כלומר, תחומים שבהם המטרה היא לעצב רעיון כלשהו בצורה גרפית, מוזיקלית, ספרותית או כל דרך אחרת המעבירה מסר כלשהו. למעשה, אמן יכול להיות מוכשר מאוד ולא יצירתי. יצירתיות היא היכולת לעצב במבנה לא שגרתי מסר או רעיון קיימים. פיקאסו היה אמן שגרתי בתחילת דרכו, כאשר השתמש במבני צורה מוכרים וידועים, ויצירתיותו באה לידי ביטוי בקוביזם וכן הלאה כאשר העז לתאר צורות ובני אדם בתבנית גרפית שונה מהמקובל. באותה מידה מהנדס יכול להיות מהנדס מוכשר ולחלוטין לא יצירתי כאשר יישם רעיונות או שיטות שלמד. היצירתיות שבו תבוא לידי ביטוי אם וכאשר ישלב רעינות ושיטות שקודם לא היה קשר ביניהם לכלל שיטת פתרון חדשה.

2.הסביבה היצירתית חשובה יותר מהכישרון היצירתי. אמנם יש כאלה שנולדים עם נטיות יצירתיות, כמו שיש כאלה שנולדים בעלי נטיות ספורטיביות. אך כמו שספורטאי שלא יתאמן כל הזמן יהיה פחות טוב מאשר אדם עם נטיות פחות ספורטיביות, אך שמתאמן באינטנסיביות ובחוכמה, כך גם אדם שנולד עם יצירתיות אך לא זכה לסביבה שתגרה אותה, עלול בסופו של דבר להיות יצירתי פחות ממישהו פחות יצירתי אך זכה לסביבה מעודדת יצירתיות.

3.יצירתיות בבית ספר ובעבודה לא יכולה להיות עניין לפרויקט חד פעמי, אלא עניין מתמשך. שתי דוגמאות בולטות הן חברות הנחשבות למובילות עולמיות ביצירתיות. האחת היא גוגל שכל עובד שלה חייב יום בשבוע לעבוד בפרויקט שהוא בוחר, מחוץ לעבודה הרגילה שלו. השנייה היא חברת האנימציה הממוחשבת פיקסר (יצרה את הסרטים צעצוע של סיפור, מחפשים את נמו ועוד) שמחייבת כל עובד שלה ללמוד 4 שעות בשבוע באוניברסיטת החברה.

יצירתיות לא קשורה לפרויקט מסוים ואינה נלמדת. יצירתיות היא תכונה שנרכשת ברוב המקרים במהלך הילדות והיא נעוצה בדבר הנקרא בטחון במחשבה וגמישות קוגניטיבית. כאשר ההורים והמערכת שסביב הילד (גן ילדים, בית ספר בשנים ראשונות, העבודה של השמרטף / ית עם הילד וכו') מעודדים יצירתיות ומחשבה מחוץ למסגרת, הם מאפשרים לו לפתח גמישות מחשבתית. גמישות מחשבתית פירושה אי הקיבעון לרעיון או דפוס מחשבה אחר. היכולת לקבל מספר אפשרויות קיימות לפתרון בעיה מסוימת. למרות שהדבר נראה פשוט ליישום, ישנו קושי מסוים: משום שגם המשפחה היא מסגרת שמנהליה, קרי ההורים, מנסים להפעיל אותה לפי חוקיות מסוימת, משמע שחריגה מהמסגרת פירושה איום על שלמות המסגרת, מה שלרוב אינו מקובל במסגרת המשפחתית. נדרשת המון מחשבה ויכולת הורית (הכוללת סבלנות, פתיחות, בטחון בעצמם וכו') כדי לאפשר את התפתחות היצירתיות של הילד.

קשר אפקט - יצירתיות

קיימות תאוריות שונות המנסות להסביר את הקשר בין אפקט חיובי / שלילי ליצירתיות.

קשר אפקט חיובי - יצירתיות

מצב רוח טוב יכול להגביר את היצירתיות. קיימות תאוריות הגורסות, כי יצירתיות יכולה להיות מושפעת מאפקט, בעיקר כיוון שאפקט חיובי גורם לתנודות קוגניטיביות אשר מגרות יצירתיות. עפ"י אייזן, לאפקט חיובי קיימות שלוש השפעות עיקריות על פעילות קוגניטיבית:

אפקט חיובי יוצר חומר קוגניטיבי נוסף אשר יכול לשמש לעיבוד נוסף, ובכך מגדיל את מספר האלמנטים הקוגניטיביים הפנויים ליצירת אסוציאציות.

אפקט חיובי מביא לתשומת לב לא מרוכזת (defocused) ולהקשרים קוגניטיביים יותר מורכבים, אשר מרחיבים את האלמנטים המשמעותיים לבעיה.

אפקט חיובי מגביר את הגמישות הקוגניטיבית, ובכך מגדיל את ההתסברות שאלמנטים קוגניטיביים מגוונים יהיו מקושרים אחד לשני.

תהליכים אלו ביחד גורמים לאפקט חיובי להיות בעל השפעה חיובית על יצירתיות.

חוקרים אחדים מציעים (ברברה פרדריקסון) שרגשות חיובים, כגון: שמחה ואהבה מרחיבים את הרפרטואר הקוגניטיבי והביצועי של אנשים: "חוויות בעלות רגשות חיוביים מסוימים גורמים לאנשים לנטוש תבניות התנהגותיות ידועות ולשאוף לדרכי חשיבה ומעשים חדשים, יצירתיים ולא מקובלים".

לפי מחקרים אחרים, רגשות חיוביים מרחיבים את מספר האלמנטים הקוגניטיביים העומדים ליצירת אסוציאציות (מרחב תשומת הלב) ואת מספר האלמנטים הקשורים לבעיה (מרחב הקוגניציה). אלה אותם היבטים של פעילות מנטלית, שלפי תורת האבולוציה, צפויים להוביל לשונות גבוהה יותר ובכך להגביר את ההסתברות ליצירתיות.

קשר אפקט שלילי - יצירתיות

מצד שני, ישנם חוקרים אשר מציעים שאפקט שלילי גורם ליצירתיות רבה יותר. למשל: נמצא קשר בין מחלות נפשיות ויצירתיות. במחקר על 1005 אנשים מובילים בתחומם ביותר מ - 45 תחומים שונים, ארנולד לודויג מאוניברסיטת קנטאקי מצא קורלציה דלה אך מובהקת בין דיכאון ויצירתיות. בנוסף, מספר מחקרים על אנשים יצירתיים מאוד וקרובי המשפחה שלהם, מצאו שכיחות גבוהה יותר של הפרעות נפשיות (בעיקר דיכאון ומניה - דיפרסיה) מאשר השכיחות שנמצאה באוכלוסייה הכללית.

קשר אפקט - יצירתיות במקום העבודה

כאשר דנים בקשר בין אפקט ויצירתיות בעבודה, בודקים האם מצב רוח טוב (או רע) או שינוי במצב הרוח חוזה יצירתיות ; האם יצירתיות חוזה את מצב הרוח ; האם אפקט ויצירתיות מתרחשים בו - זמנית. בעקרון כל האפשרויות האלה יכולות להתרחש. נמצא שלא רק שאפקט יכול להקדים יצירתיות, אלא שגם תוצאות יצירתיות יכולות לעורר אפקט. החוויה היצירתית בעצמה היא אירוע המתרחש במקום העבודה ובדומה לאירועים אחרים בהקשר ארגוני, היא יכולה לעורר רגשות. מחקר איכותי ואנקדוטות של הישגים יצירתיים באומנות ומדע, גורסים שלאחר תובנה יצירתית בדרך כלל נרגיש תחושת התעלות. לדוגמה, אלברט איינשטיין ציין בשנת 1907 את התאוריה הכללית של היחסות כמחשבה המשמחת ביותר בחייו. לעומת זאת, עדויות אמפיריות בנושא הן עדיין ארעיות. בניגוד לאפשרות של אפקט אינקובציה כמעורר יצירתיות, ההשלכות הרגשיות של יצירתיות צפויות להיות יותר ישירות ויותר מיידיות. באופן כללי, אירועים רגשיים מעוררים תגובות רגשיות באופן מיידי וחולף. אם ביצועים יצירתיים בעבודה הם אירוע רגשי עבור העובד היצירתי, השפעה כזאת ככל הנראה תהיה בולטת רק בנתוני אותו היום.

מחקר נוסף מצא מספר תובנות בהקשר של היחס בין יצירתיות ורגשות במקום העבודה. ראשית נמצא קשר חיובי בין אפקט חיובי ויצירתיות וחוסר עדות לקשר שלילי. ככל שהאפקט של האדם יהיה חיובי יותר ביום מסוים, כך תגבר החשיבה היצירתית שלו באותו יום וביום שאחריו, אפילו אם מנטרלים את ההשפעה של מצב הרוח ביום שאחריו. הייתה אפילו עדות להשפעה גם לאחר יומיים. בנוסף, החוקרים לא מצאו עדות לכך שאנשים היו יצירתיים יותר כאשר הם חוו גם אפקט חיובי וגם אפקט שלילי באותו יום. העדויות תומכות בקשר לינארי בין אפקט ויצירתיות: ככל שהאפקט של אדם יהיה יותר חיובי, כך תגבר היצירתיות במקום העבודה.

נמצאו 4 תבניות של אפקט ויצירתיות: אפקט יכול לפעול כמקדם של יצירתיות ; כתוצאה ישירה של יצירתיות ; כתוצאה עקיפה של יצירתיות ; ואפקט יכול להתרחש באופן סימולטני יחד עם פעילות יצירתית. כך נראה שרגשות של אנשים והכרה יצירתית שלובים אחד עם השני במספר אופנים במהלך הפעילות במקום העבודה.

תפיסות של יצירתיות

קיימות שתי תפיסות של יצירתיות:

התפיסה המודרנית הרואה ביצירתיות כמצוייה אצל מיעוט של גאונים.

התפיסה הפוסטמודרנית הרואה ביצירתיות כמצוייה אצל כל בני האדם וניתנת לפיתוח.

שתי התפיסות רואות את היצירתיות בתחומי היצירה בלבד.

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית 📌יצירתיות - מבוא 📌יצירתיות היא יכולת מחשבתית המובילה את האדם להפקת תוצר מקורי בעל ערך. מושג זה ... - התחייבות! ל: להצליח ...

# data[].attributes.attachment_link.description
📌לחץ כאן ותהנה מ 📌חשיבה יצירתית 📌יצירתיות - מבוא 📌יצירתיות היא יכולת מחשבתית המובילה את האדם להפקת תוצר מקורי בעל ערך. מושג זה מהווה שדה מחקר בתחומים רבים, כגון: פסיכולוגיה, חינוך, סוציולוגיה, כלכלה, ניהול ועוד. היצירתיות נשענת על גמישות מחשבתית שמאפשרת חשיבה רב - ממדית ורב - כיוונית. להבדיל מדפוסי ...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
SEISEI Israel - סייסיי ישראל תוכנית לפיתוח תבונה יצירתית - דר אייל דורון

# data[].attributes.attachment_link.title
ד"ר אייל דורון - חשיבה יצירתית - מדוע ואיך עושים זאת?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
סטרונגר - ערן שני

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית: הגדרה, מיומנויות, תרגול וקורס | סטרונגר - ערן שני

# data[].attributes.attachment_link.description
איך זה יכול להיות שיש אנשים שפשוט חושבים על רעיונות חדשים ויצירתיים בקלות בעוד אחרים נאבקים לעשות זאת? התשובה קשורה ליכולת להשתמש בחשיבה יצירתית. כל המידע..

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פיתוח וטיפוח חשיבה יצירתית

במכון ברנקו וייס אנו מעודדים אסטרטגיות חשיבה התורמות לחשיבה יצירתית ובכל אחת ניתן להשתמש בכלים ובטכניקות שונים. בין האסטרטגיות ניתן למנות:

סיעורי מוחות למיניהם

שימוש באנלוגיות ובמטאפורות

שימוש באסוציאציות מקריות לעירור החשיבה

גרייה אקראית

התבוננות מנקודות מבט של אחרים

חשיבה יצירתית במכון ברנקו וייס

במכון ברנקו וייס אנחנו מכשירים ומעודדים את אנשי החינוך לחשיבה יצירתית הלכה למעשה. הצוות החינוכי עושד השימוש בחשיבה יצירתית בכל דרכי העבודה שלו, ומעודד את תלמידיו לגלות חשיבה יצירתית בחייהם.

בהוראה-למידה המתרחשת בבתי ספר חשיבה יצירתית באה לידי ביטוי כתפיסה מנחה בעיקר ברעיון של הרחבת התפיסה. הרחבת התפיסה לגבי נושאים שונם בחיי בית הספר כמו: הזהות המקצועית של המורה; הקשר שבין הוראה-חשיבה-למידה-הבנה; איך רואים תלמיד; דרכי הוראה; דרכי התמודדות ופעולה עם תלמידים וכיו"ב. במילים אחרות, מושם דגש על ללמוד לחשוב במונחים של "גם כך..." במקום "רק כך".

המטרה היא הרחבת החשיבה, ללמוד לפתוח אפשרויות. בפועל נעשית עם המורים עבודה על גמישות בחשיבתם, על התאמת חומר הלימוד לתלמידים תוך יציאה מתבניות הוראה-למידה רגילות. בתוכניות אחדות מעודדים תלמידים לבצע משימות במגוון דרכים, להביע את האמירה האישית שלהם ולהציג תוצרים באופן ייחודי ויצירתי.

חשיבה יצירתית פועמת ב עבודת הפיתוח במכון, כתפיסה המובילה את מנחי המכון כשהם כותבים תוכניות פדגוגיות שמטרתן לשבור דפוסים מקובלים ולפתח רוח יצירתית. חשיבה יצירתית מובילה את מפתחי התוכניות שמיועדות להכשרת מורים, ללווי שלהם ולהשבחת ההוראה בניסיון למצוא את הדרך לעשות אחרת וכדי לענות על השאלה- כיצד אפשר לייצר תוכנית שתהיה פורצת דרך?

תוכניות ההעשרה לתלמידים כוללות כמה תוכניות המלמדות באופן מפורש חשיבה יצירתית ובאחרות האקלים ומשימות שונות מאפשרות ומזמנות חשיבה אחרת, רעננה ומיוחדת. המטרה בתוכניות אלו היא לתרגל עם התלמידים פריצת גבולות החשיבה, שבירת דפוסים וכיוצא בזה במטרה להגיע למצוינות באמצעות מיצוי מיטב ומירב הפוטנציאל האישי. במכון הוכנו ופורסמו חומרי לימוד נוספים המזמנים ללומדים הרחבת החשיבה והתבוננות על התכנים הנלמדים באופן יצירתי.

ההערכה של חשיבה יצירתית נעשית במסגרת הערכת תוכניות המטפחות ממדים אלו.

חשיבה יצירתית היא חלק בלתי נפרד ממערך הלמידה בקהילת חשיבה. שיטת הלמידה בקהילת חשיבה מפתחת חשיבה יצירתית. קהילת חשיבה מעודדת דיאלוג בין נקודות מבט שונות. חשיפה לדרכי ביטוי מגוונות. במקרים רבים מצפים ומעודדים ילדים לתת אמירה אישית על הנושא הנחקר, דבר המזמן ומביא לידי ביטוי חשיבה יצירתית ויצירתיות מעשית.

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
חשיבה יצירתית היא מושג רחב מאוד, שניתן להגדירו בשלושה מישורים: תהליך החשיבה, תוצר החשיבה והאדם החושב. תהליך החשיבה היצירתית: אנשים שונים טוענים שאין תהליך יצירתי אחד אלא כמספר האנשים היוצרים. אחרים טוענים שהתהליך היצירתי, באופן בסיסי, הוא אותו תהליך באומנות, מדע, עסקים או כל תחום אחר. ההכרעה תלויה באספקט של התהליך היצירתי אותו בוחנים.

# data[].attributes.attachment_link.title
עקרונות לפיתוח חשיבה יצירתית שיטתית

# data[].attributes.attachment_link.description
Publishing platform for digital magazines, interactive publications and online catalogs. Convert documents to beautiful publications and share them worldwide. Title: עקרונות לפיתוח חשיבה יצירתית שיטתית, Author: שיר מזרחי, Length: 11 pages, Published: 2018-05-06

# data[].attributes.attachment_link.title
AnswerGarden " תובנה מהסרטון מנקודת מבט של המורה

# data[].attributes.attachment_link.description
AnswerGarden is a new minimalistic brainstorm tool for online brainstorming, real time audience participation and classroom feedback.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פיתוח וטיפוח חשיבה יצירתית

במכון ברנקו וייס אנו מעודדים אסטרטגיות חשיבה התורמות לחשיבה יצירתית ובכל אחת ניתן להשתמש בכלים ובטכניקות שונים. בין האסטרטגיות ניתן למנות:

סיעורי מוחות למיניהם

שימוש באנלוגיות ובמטאפורות

שימוש באסוציאציות מקריות לעירור החשיבה

גרייה אקראית

התבוננות מנקודות מבט של אחרים

חשיבה יצירתית במכון ברנקו וייס

במכון ברנקו וייס אנחנו מכשירים ומעודדים את אנשי החינוך לחשיבה יצירתית הלכה למעשה. הצוות החינוכי עושד השימוש בחשיבה יצירתית בכל דרכי העבודה שלו, ומעודד את תלמידיו לגלות חשיבה יצירתית בחייהם.

בהוראה-למידה המתרחשת בבתי ספר חשיבה יצירתית באה לידי ביטוי כתפיסה מנחה בעיקר ברעיון של הרחבת התפיסה. הרחבת התפיסה לגבי נושאים שונם בחיי בית הספר כמו: הזהות המקצועית של המורה; הקשר שבין הוראה-חשיבה-למידה-הבנה; איך רואים תלמיד; דרכי הוראה; דרכי התמודדות ופעולה עם תלמידים וכיו"ב. במילים אחרות, מושם דגש על ללמוד לחשוב במונחים של "גם כך..." במקום "רק כך".

המטרה היא הרחבת החשיבה, ללמוד לפתוח אפשרויות. בפועל נעשית עם המורים עבודה על גמישות בחשיבתם, על התאמת חומר הלימוד לתלמידים תוך יציאה מתבניות הוראה-למידה רגילות. בתוכניות אחדות מעודדים תלמידים לבצע משימות במגוון דרכים, להביע את האמירה האישית שלהם ולהציג תוצרים באופן ייחודי ויצירתי.

חשיבה יצירתית פועמת ב עבודת הפיתוח במכון, כתפיסה המובילה את מנחי המכון כשהם כותבים תוכניות פדגוגיות שמטרתן לשבור דפוסים מקובלים ולפתח רוח יצירתית. חשיבה יצירתית מובילה את מפתחי התוכניות שמיועדות להכשרת מורים, ללווי שלהם ולהשבחת ההוראה בניסיון למצוא את הדרך לעשות אחרת וכדי לענות על השאלה- כיצד אפשר לייצר תוכנית שתהיה פורצת דרך?

תוכניות ההעשרה לתלמידים כוללות כמה תוכניות המלמדות באופן מפורש חשיבה יצירתית ובאחרות האקלים ומשימות שונות מאפשרות ומזמנות חשיבה אחרת, רעננה ומיוחדת. המטרה בתוכניות אלו היא לתרגל עם התלמידים פריצת גבולות החשיבה, שבירת דפוסים וכיוצא בזה במטרה להגיע למצוינות באמצעות מיצוי מיטב ומירב הפוטנציאל האישי. במכון הוכנו ופורסמו חומרי לימוד נוספים המזמנים ללומדים הרחבת החשיבה והתבוננות על התכנים הנלמדים באופן יצירתי.

ההערכה של חשיבה יצירתית נעשית במסגרת הערכת תוכניות המטפחות ממדים אלו.

חשיבה יצירתית היא חלק בלתי נפרד ממערך הלמידה בקהילת חשיבה. שיטת הלמידה בקהילת חשיבה מפתחת חשיבה יצירתית. קהילת חשיבה מעודדת דיאלוג בין נקודות מבט שונות. חשיפה לדרכי ביטוי מגוונות. במקרים רבים מצפים ומעודדים ילדים לתת אמירה אישית על הנושא הנחקר, דבר המזמן ומביא לידי ביטוי חשיבה יצירתית ויצירתיות מעשית.

# data[].attributes.attachment_link.title
חשיבה יצירתית - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
חשיבה יצירתית היא מושג רחב מאוד, שניתן להגדירו בשלושה מישורים: תהליך החשיבה, תוצר החשיבה והאדם החושב. תהליך החשיבה היצירתית: אנשים שונים טוענים שאין תהליך יצירתי אחד אלא כמספר האנשים היוצרים. אחרים טוענים שהתהליך היצירתי, באופן בסיסי, הוא אותו תהליך באומנות, מדע, עסקים או כל תחום אחר. ההכרעה תלויה באספקט של התהליך היצירתי אותו בוחנים.

# data[].attributes.attachment_link.title
90 שניות על המצאות ופיתוחים ישראליים

# data[].attributes.attachment_link.title
Creativity (How can we show it? (3 Creative P's. Person, Product and...

# data[].attributes.attachment_link.description
Creativity (How can we show it? (3 Creative P's. Person, Product and...: Creativity (How can we show it?, What do we research?, Why do we need it?, How do we use it?, How do we develop it?, What are the barriers?, How do we define it?)

# data[].attributes.attachment_link.description
SIT (Systematic Inventive Thinking) is a method that helps people break away from their patterns of thinking to come up with innovative ideas on demand and translate them into actions.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סגל הקורס:
מרצה: מר עופר אל-גד | 052-2949896 | ofer@sitsite.com

מתרגלת: גב שחף דוניו | 054-6339905 | shahafdonio@mail.tau.ac.il

מתרגל: מר יאיר בר דוד | 054-5815914 | yairbardavid@mail.tau.ac.il

שעות קבלה תתקיימנה בימי א' 15:00-16:00 בתיאום מראש.
תאור הקורס
מהנדסים רוכשים ידע במשך ארבע שנים אך לבסוף נבחנים במידה רבה לפי כושרם להציע פתרונות יצירתיים לבעיות שעל הפרק. בקורס חשיבה המצאתית נלמד שיטה מובנית לפתרון יצירתי של בעיות.

השיטה היא "חשיבה המצאתית שיטתית" או SIT (Systematic Inventive thinking). מקור השיטה ברוסיה במחקריו של גיינריך אלטשולר. הרעיון המרכזי בשיטה הוא שאילוצים מובילים ליצירתיות. השיטה מורכבת משלושה עקרונות מרכזיים וחמישה כלי חשיבה. בקורס נלמד את יישום השיטה בפתרון בעיות (problem solving) ובהמצאת מוצרים ושירותים חדשים (new product development).
מטרת הקורס
מטרתו של הקורס היא להקנות לסטודנטים את כלי החשיבה של שיטת SIT (Systematic Inventive Thinking). בעזרת כלים אלו יוכלו לנהל תהליך אנליטי, סדור ומודע של העלאת רעיונות חדשים בשני תחומים מרכזיים: פיתוח מוצרים חדשים ופתרון בעיות בסביבה טכנולוגית מתקדמת. שיטת SIT מבוססת על בחינה מערכתית של עולם התוכן של מערכת ספציפית שמשווק הארגון, והפעלת מניפולציות שונות (המכונות "כלי חשיבה יצירתיים") על מנת ליצור לו וריאציות פוטנציאליות בעלות תועלת ללקוח, קרי רעיונות לפיתוחים ולפתרונות טכנולוגיים חדשים.
תכנית הקורס

דוגמאות לפתרונות יצירתיים.

עקרונות העל של חשיבה המצאתית: תנאי העולם הסגור ותנאי השינוי האיכותי.

כלי חשיבה יצירתיים: איחוד, הכפלה, חלוקה, שבירת סימטריה / הוספת מימד, החסרה.

עיקרון ה"צורה קודמת לתפקוד" (Function Follows Form).

ניתוח בעיות באמצעות שרשרת תופעות לא רצויות.

שימוש בשיטת SIT לפיתוח רעיונות למוצרים ושירותים חדשים.

ספרי הקורס

Goldenberg J. Boyed D. (2013), "Inside the Box: a Proven System of Creativity for Breakthrough Results ". Simon & Schuster.

Goldenberg J. Mazursky D. (2002), "Creativity in Product Innovation". Cambridge Press.

דר' א. צ'רנובלסקי (1997), "חשיבה המצאתית שיטתית ופתרון בעיות טכנולוגיות". קרוננברג ספרות מקצועית.

גולדנברג, מזורסקי, סלומון (1999), "למה לא חשבתי על זה קודם". מכון אדיסון SIT.

הרכב הציון
בונוס: יינתן בונוס של עד 4 נקודות לציון הסופי על בסיס נוכחות, השתתפות איכותית והתרשמות אישית.
דרישות הקורס

נוכחות בלפחות 70% מהמפגשים, היעדרות מעל לכך תגרור הורדת ציון של עד 5% מהציון הסופי בקורס.

הגשה של כל התרגילים. התרגילים יינתנו ויוגשו בזוגות באתר הקורס. מועד ההגשה על פי הנחיות המתרגל. לא יתקבלו תרגילים שיוגשו באיחור וציון התרגיל יהיה 0.
אין לשתף פעולה בין זוגות.

הגשה של פרויקט המתמקד בפיתוח מוצרים / שירותים חדשים. הגשה ברביעיות. מועד ההגשה על פי הנחיות המתרגל.

הבחינה תהיה עם חומר סגור ותתמקד בהפעלת השיטות שילמדו במסגרת הקורס ותכלול את חומר ההרצאות, הרצאת האורח וחומר קריאה הכלול בספרות הקורס.

ציון "עובר" בקורס יינתן רק לתלמיד שציון המבחן הסופי וכן ציון הפרויקט יהיה 60 לפחות.

* סדר הנושאים נתון לשינויים בהתאם להתקדמות הכיתה.
שבוע מספר נושאי ההרצאה
1-2

מבוא

יצירתיות וחדשנות מהן

תבניות ביצירתיות

סוגי חדשנות

סוגי בעיות

גישות להבנת היצירתיות

3-4

פתרון בעיות - עקרונות, מיפוי וניתוח

5-6

הפעלת כלי חשיבה לפתרון בעיות הנדסיות

7-8

תכן מוצרים חדשים

9-10

שינוי קשרים ויחסים בפיתוח מוצרים ובפתרון בעיות

11-13

ארגון מחדש של התכן והסביבה ליצירת מוצר חדש ולפתירת בעיה הנדסית

תרגילי בית יינתנו כמדיי שבועיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
סילבוס הקורס תיכון וחשיבה המצאתית - תש"ף, פקולטה להנדסה, אוניברסיטת ת"א

# data[].attributes.attachment_link.description
סגל הקורס: מרצה: מר עופר אל-גד | 052-2949896 | ofer@sitsite.com מתרגלת: גב שחף דוניו | 054-6339905 | shahafdonio@mail.tau.ac.il מתרגל: מר יאיר בר דוד | 054-5815914 | yairbardavid@mail.tau.ac.il שעות קבלה תתקיימנה בימי א' 15:00-16:00 בתיאום מראש. תאור הקורס מהנדסים רוכשים ידע במשך ארבע שנים אך לבסוף נבחנים במידה רבה לפי כושרם להציע פתרונות יצירתיים לבעיות שעל הפרק.

# data[].attributes.headline
עקרונות חשיבה יצירתית

# data[].attributes.subject
עקרונות חשיבה יצירתית

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מגזין מחקר.פיתוח.יזמות.חדשנות>השפעה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ב סוף שנות ה- 40 של המאה ה-20, גנריך אלטשולר, יהודי רוסי, חקר מאות אלפי פטנטים וגילה 40 תבניות חשיבה משותפות שעומדות מאחורי כולן. הוא איחד את כתבניות לשיטה שכינה TRIZ, ראשי תיבות של "תיאוריה לפתרון משימות הקשורות בהמצאות".

ד"ר רוני הורביץ, כיום ראש החוג להנדסה תעשייה וניהול במכללה האקדמית להנדסה בירושלים, יצר את קובץ דפוסי החשיבה- עקרונות משותפים.

הבאנו בפניכם סקירת מתודולוגיות מעשיות ליצירתיות שיטתית- מעשית.

החסרה

אם נסרוק מערכת שעובדת, נסתכל על כלל המרכיבים הכי מרכזיים שבה ונשאל עצמנו מה יקרה אם נוציא מרכיב מרכזי זה מהמערכת, האם נצליח לייצור משהו חדש שלא שמסוגל לעשות דברים חשבנו עליהם קודם? או שייעשו ביעילות רבה יותר?

מכונית ללא מנוע

משקפיים- מה יקרה אם נצליח למקם העדשות ללא מסגרת (הפתרון- עדשות מגע), כיצד נוצר הכספומט?- מהרצון לשחרר התלות בבנקים לשם פעילות הנוגעות לשירותים בנקאיים ומשיכת מזומנים.

חיבור

העיקרון מציע להוסיף תפקיד שונה לאחד ממרכיבי המערכת ובכך לקבל מוצר חדש בעל פונקציונליות משודרגת.

עפרון פשוט, הוסיפו לו מחק בקצהו ומתקבל מוצר בעל פונקציונליות נוספת להיותו מכשיר המשמש לכתיבה.

בגוגל חשבו לאפשר פונקציות נוספות לעדשות המשקפיים- לאפשר לעדשות לשמש גם כצג המספק נתונים. כזה המספק לעובדי ייצור, לוגיסטיקה ורפואה את הנתונים שהם צריכים בכל רגע בשטח.

חלוקה

עקרון החלוקה מציע לחלק את הבעיה או הנושא לכמה חלקים נפרדים. אולי כשהם יפעלו בנפרד יימצאו בהם יתרונות שלא יתאפשר למצוא במכלול השלם.

איקאה, נלחמה בתחרות הקשה בשוק הרהיטים על ידי כך, שבמקום למכור רהיטים בנויים ייצרה חלקי רהיטים באריזה פשוטה ונוחה קומפקטית להרכבה עצמית ובמחירים מוזלים.

על התראות צופרים אישיות שמעתם? בפיקוד העורף ניסו לפני מספר שנים (ניסיון שלא צלח בשל תקלות שימוש בטכנולוגיות) להפיץ ההתראות אזוריות המופעלות ע"י הצופרים בהתראות אישיות באמצעות הטלפון הסלולרי (מסר אישי).

הכפלה

העיקרון הבא לידי בבסיס ההכפלה, בא לידי ביטוי בהכפלת רכיב מסוים במערכת ועריכת שינוי קטן בו.

בעבר השתמשנו במגררת (פומפייה) חד צדדית שנדרש לייצב בידיים. כיום ניתן למצוא מגררת 4 כיוונית יציבה כשבכל צד שלה חורים בגודל אחר.

כשרוצים לראות על צג המחשב יותר מאפליקציה אחת בו זמנית, אפשר לחבר את המחשב לשני מסכים שונים ולעבוד על שניהם בו זמנית. חשבו על מברשת שיניים המצחצחת את השיניים משני צדיהם בו זמנית.

שבירת סימטריה

מציע לפתור את הבעיה על ידי הסתכלות על סיטואציה סימטרית בצורה מעט אחרת. כאילו היא מרכבת ממרכיבים שונים זה מזה. ואז, אולי ניתן יהיה לשנות את המאפיינים של חלק מהרכיבים וליצור מצב חדש.

דוגמא מלווה בסיפור קצר

פעם הביאו לספארי זוג היפופוטמים. על מנת לספק להם תנאי מחייה הולמים, בנו עבורם בריכה ביצתית, שהרי ידוע שהיפופוטמים מבלים מרבית שמנם בבריכת בוץ. אולם, הזוג נראה לא מרוצה. מתברר טמפרטורת מי הבריכה לא הלמו את צרכיהם. הדרך המקובלת להגיע לטמפרטורה הנכונה, היא זו של ניסוי וטעיה- לחמם את מי הביצה בכל פעם בטמפרטורה אחרת עד שתימצא זו הנכונה. המהנדס אליעזר במברג מהאוניברסיטה הפתוחה הציע לנצל טכניקת חוסר הסימטריה ע"י הצבת מספר גופי חימום בטמפרטורות שונות בביצה. ההיפופוטמים "הצביעו ברגליים".. וברור כי התרכזו בביצה במקום בה הטמפרטורה הייתה הנוחה והנעימה להם.

עיקרון ההיפוך

מציע להפוך את המצב. להפוך את האובייקט ברמה הפיסית או לחילופין להפוך את יחסי הגומלין בתוך המערכת. למשל- להפוך את החיסרון ליתרון.

להעמיד את בקבוקי הקטשופ "על ראשם" ובכך להקל על הוצאת הנוזל מהר יותר.

"מערכת בואש" שפותחה לפיזור הפגנות. מתיזה על המפגינים את הריח המצחין במיוחד שדבק בהם וגורם לבחילה, עי"כ לאנשים להתרחק ממנו וכך מתפזרות הפגנות כאמצעי ללא אלימות.

הוספת מימד

כשעומד בפנינו מוצר שטוח, דו ממדי, כדאי לחשוב איך נוכל להפוך אותו לתלת ממדי ובכך להוסיף לו פונקציונליות חדשה.

דוגמאות

שולי כביש צבועים צהוב, פעמים רבות אינם פונקציונליים לנהגים עייפים. בשנים האחרונות הופכים אותם לפסי הרעדה בעלי בליטות המרעידים את הרכב העובר עליהם ומסמנים לנהג לחזור לנתיב.

ספר עם איורים שטוחים הופך להיות מעניין יותר כאשר ציוריו הנם תלת ממדיים, הופכים הספר לתלת ממדי ומזמנים על חוויית הקריאה. שינוי זה גורם לילדים לרצות חוויה נוספת על הקריאה ומשמש גורם מוטיבציוני לקריאת הספרים.

בנוסף לששת עקרונות החשיבה ההמצאתית השיטתית שהבאנו למעלה, הנה שלושה עקרונות נוספים: אפקט מדיצ'י - מפגש בין דיסציפלינות צורת חשיבה ושימוש בעקרונות החוצים תחומי דעת
אפקט מדיצ'י, המכונה בשם זה על שמה של משפחת מדיצי שעושרה ותרומתה לאישים רבים מתחומי המדע והאמנות אפשרה להם מפגשים בין דיסציפלינות, ניטרלה את המחסומים המסורתיים שהפרידו בין הדיסציפלינות והתרבויות השונות ובכך אפשרה תחילתו של הרנסנס.

ג'והנסון, סופר שבדי אמריקאי, טוען בשבח המפגשים הבינתחומיים. לדבריו מפגשים בין דיסציפלינות מאפשרים לרעיונות לעבור מתחום דעת אחד למשנהו. הצטלבות תחומים ,דיסציפלינות, או תרבויות, מאפשרת שילוב מושגים ורעיונות קיימים לכדי רעיונות חדשים. לעתים הרעיונות היצירתיים מגיעים דווקא כשמישהו מתחום מסויים מתחיל לעסוק בתחום שונה לחלוטין.

שרבוט

בשרבוט משתמשים באופן מכוון בדימויים חזותיים במקום במילים. לפעמים משתמשים בשרבוט על מנת להציג בעיה, סוגיה, פתרון... לפעמים משרבטים להנאתנו.

בעת שימוש במילים מפעילים משלולים מסוימים במוח. כשעוברים לשימוש בדימויים ויזואליים מכנסים אלמנטים חדשים של הפתעה לתהליך החשיבה. השרבוט מסייע לרכז הקשב והמחשבה ולא אחת רעיונות חדשים צצים תוך כדי השרבוט.

שרבוט קבוצתי מהווה גורם בפיתוח יעילות מחשבתית ורעיונית (גוגל, פייסבוק, דיסני, וזאפוס משתמשים בשרבוט לפיתוח רעיונות חדשים. איכות השרבוט אינה נמדדת ביופיו אלא בספונטניות שלו אלא בתהליך החשיבה שהוא מעורר.

ניתוק -שהפתרון לפתע צץ...

כאשר סוגיה/ בעיה, מרכבת מדי ואיננו מוצאים לה פתרון באמצעות מתודולוגיות חשיבה שיטתיות, מחליטים לעתים "לעזוב" לותר, ואז אחרי זמן, אחרי פעילות אחרת, פתאום צץ פתרון/ רעיון שלא חשבנו עליו. אם זה בחלום, בהליכה, או בכל אמצעי אחר. ד"ר דייוויד רוק, המתמחה בחקר המוח חקר רגעי הארה שכאלו המרחשים במוח. לטענתו, המוח יכול לשמר מעט מאוד מידע. לעומת זאת כמות המידע שהחלק הלא מודע במוח מעבד כל שנייה גדול פי מיליארדים. מכאן, שתת המודע יכול לחפש במיליארדי זיכרונות פתרון לבעיה. הדבר דומה לדבריו, לחלימה בהקיץ, כשהמחשבות שלנו נודדות בקלילות ואנחנו כאילו מתבוננים בהן.

# data[].attributes.attachment_link.title
9 כלים לחשיבה שיטתית | מגזין מחקר.פיתוח.יזמות.חדשנות>השפעה

# data[].attributes.attachment_link.description
מותאם מתוך כתבה של רקפת תבור, מגזין EPOCH TIMES מרץ 2018 בסוף שנות ה- 40 של המאה ה-20, גנריך אלטשולר, יהודי רוסי, חקר מאות אלפי פטנטים וגילה 40 תבניות חשיבה משותפות שעומדות מאחורי כולן. הוא איחד את כתבניות לשיטה שכינה TRIZ, ראשי תיבות של "תיאוריה לפתרון משימות הקשורות בהמצאות".

# data[].attributes.attachment_link.title
אתגר חשיבה יצירתית: פיתרו את החידה בלי רמז - רוב האנשים טועים! קראו את משמעות הפתרון למטה. יצירתיות

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגילים בחשיבה יצירתית - ערן בליזובסקי

# data[].attributes.attachment_link.title
מה יוצא דופן

# data[].attributes.attachment_link.title
כשיש תשובה נכונה  חשיבה יצירתית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מדיטציה טרנסנדנטלית מוטי שפי- מורה מוסמך

# data[].attributes.attachment_link.title
דיוויד לינץ על יצירתיות (מהיכן מגיעים רעיונות גדולים ?)