# data[].attributes.body
Nafta je gusta, uljasta tekućina tamne boje. Zapaljiva i hlapljiva je tvar te je manje gustoće od vode. Po kemijskom je sastavu homogena smjesa pretežito sastavljena od ugljikovodika te sadrži manji broj organskih spojeva kao što su kisik, dušik i sumpor.

# data[].attributes.body
Postoji više teorija o postanku nafte: organska, anorganska i anorgansko-organska. Većina znanstvenika tvrdi da je nafta organskoga podrijetla, nastala od uginulih ostataka različitih sitnih životinjskih i biljnih morskih organizama. Te životinje bi prekrivao mulj i pijesak koji je stvarao visoki tlak. U takvim uvjetima s povišenom temperaturom i nedostatkom kisika anaerobne bi bakterije razlagale uginule životinje i stvarale naftu. Taj proces se i dan danas zbiva.

# data[].attributes.body
Naftu možemo naći na kopnu i u moru. Naftu na kopnu crpimo bušenjem zemlje te se takvo postrojenje naziva bušotina. Također naftu crpimo iz mora postavljanjem platformi. Kada nafta izbije na površinu Zemlje naftovodima, tankerima i cisternama sirova se nafta odvozi u rafinerije gdje se prerađuje.
Najveća nalazišta nafte u Republici Hrvatskoj nalaze se u Podravini, Moslavini i istočnoj Slavoniji.

# data[].attributes.body
Nafta se najviše koristi za pokretanje vozila najčešće u obliku benzina te za dobivanje električne energije u termoelektranama. Također je značajna sirovina za mnoge proizvode kao što su: plastika, deterdženti, razni razrjeđivači, lijekovi i umjetna vlakna. Petrokemijska industrija je grana kemije koja se bavi proizvodnjom proizvoda koji se temelje na nafti i plinu.

# data[].attributes.body
Najveća prednost nafte je pokretanje vozila te mnogi plastični proizvodi. Također prerađena nafta se koristi u liječenju kožnih bolesti (bolnica "Naftalan" u Ivanić Gradu).
Najveći nedostatak nafte je zagađenje koje uzrokuje izgaranje nafte. Također nafta šteti morskom i kopnenom životu. Izlijevanjem nafte utječe tako što stvara veliku crnu mrlju na površini vode te sprječava dotok sunčevih zraka koje su potrebne za fotosintezu, hranjenje i disanje organizama.  Šteta nanesena morskom okolišu može dovesti do stradavanja jedne ili više vrsta u hranidbenom lancu. Nafta šteti kopnenom životu tako što izgaranjem stvara dim koji nepovoljno djeluje na zdravlje ljudi i životinja.

# data[].attributes.body
Plin je bez boje, okusa i mirisa stoga se miješa s tvarima neugodnog mirisa kako bismo uočili curenje plina. Plin nije otrovan, ali je zagušljiv. Plin je smjesa metana s manjim udjelima etana, propana i viših ugljikovodika, a može sadržavati i nešto ugljikova dioksida, sumporovodika, dušika, a katkad i helija i žive.

# data[].attributes.body
U plinskim podzemnim ležištima prirodni plin se nalazi pod tlakom, pa se pomoću bušotina dovodi na površinu. Međutim, u ležištima koja su okružena vodenim bazenima primjenjuje se  vodonaporni režim, s početkom iskorištavanja počinje u njih prodirati voda iz akvifera, čime se energija stalno nadoknađuje. Zato se tlak u ležištima snižava sporije, a voda djelomično zarobljava plin pod visokim tlakom, pa je njegov iscrpak manji (40 do 60%).

# data[].attributes.body
Prirodni plin, kao i nafta, nalazi se u prirodnim ležištima, izoliranima pokrovnim naslagama iz kojih plin ne može izaći prema površini. Ležišta se razvrstavaju prema fizikalnim i termodinamičkim značajkama na nekoliko tipova: ležišta suhoga plina, iz kojih se dobiva samo plin, ležišta vlažnoga plina, iz kojih se uz plin dobiva i manja količina kondenzata, koji se stvara tek pri tlaku i temperaturi koji vladaju na površini, plinsko-kondenzatna ležišta iz kojih se uz plin dobivaju i velike količine kondenzata.

Najveća nalazišta plina u Hrvatskoj su Ivanić Grad ("Žutica"), Molve, Okoli, Kutina

# data[].attributes.body
Plin se upotrebljava u kućanstvu, najčešće se koristi kao sredstvo za grijanje, ali se u zadnje vrijeme sve više javlja kao i alternativno gorivo za pogon motornih vozila.

# data[].attributes.body
Plin je najčišće fosilno gorivo zato što sagorijevanjem nastaje najmanje ugljikova dioksida koji šteti okolišu. Plin služi za grijanje kućanstva te kuhanje na plinskoj peći. Nedostatak plina je to što pri kvaru nekog uređaja koji koristi plin dolazi do curenja plina koji oštećuje okoliš.

# data[].attributes.body
Ugljen je vrsta fosilnog goriva, crna ili crno-smeđa boje, sa sadržajem ugljika od 30% do 98%, pomiješanog s malim količinama sumporovih i dušikovih spojeva.

# data[].attributes.body
Nastao je raspadanjem biljnih tvari u močvarama koji je počeo prije 300 milijuna godina. Tlak i temperatura su rasli te u odsutnosti kisika i djelovanjem bakterija nastao je prirodni ugljen. Taj proces se naziva pougljenjivanje. Također postoji i umjetni ugljen koji je nastao zagrijavanjem različitih organskih tvari bez pristupa kisika. Taj proces se naziva suha destilacija.

# data[].attributes.body
Ugljen se vadi u ugljenokopima.

# data[].attributes.body
Ugljen se najčešće koristi kao gorivo za roštilj te za pečenje. Ugljen se koristi u proizvodnji umjetne gume, odjeće, boja, plastike, papira i parfema. Također ugljen je dobar za pročišćavanje tijela nakon trovanja hranom te za kozmetičke potrebe.

# data[].attributes.body
Prirodni ugljen se prema sastavu dijeli na kameni i smeđi ugljen. Kameni ugljen je antracit, a smeđi lignit. Najpoznatije vrste umjetnog ugljena su koks i drveni ugljen. Također postoje i aktivni ugljen, koštani i čađa.

# data[].attributes.body
Ugljen se često koristi u liječenju trovanja hranom te za kozmetiku poput izbjeljivanja zubi i maski za čišćenje lica. Izgaranjem ugljena dolazi do onečišćenja okoliša te ispuštanjem štetnih plinova kao što su sumpor i dušik.

# data[].attributes.body
Voda, vjetar, sunčeve zrake i energija valova su obnovljivi izvori energije kojima možemo zamijeniti fosilna goriva. Izgradnjom hidroelektrana, vjetrenjača, solarnih panela dobivamo iz obnovljivih izvora energiju koju možemo koristiti i pritom ne štetiti okolišu.