# data[].attributes.body
A l'egipte i Mesopotamia la pluja era escassa i irregular, però els rius amb les crescudes van fomentar l'agricultura

# data[].attributes.body
Els rius creixen i es tornen petits. Durant un temps els rius creixen i renoven la terra, quan baixa l'aigua la terra està preparada per conrear. Així contínuament.

# data[].attributes.body
Els Egipsis conreaven cereals, llegums, hortalisses, fruites i lli per teixir. També caçaven, pescaven i criaven animals. Per preveure males collites, emmagatzenaven el gra en sitges.

# data[].attributes.body
Desert: El desert és un ample paisatge on sovint fa una calor abundant.
Barca de pesca: És una llarga i estreta barca, que avans l'utilitzaven per a pescar als rius.
El riu Nil :Es un riu que atraviesa africa i Egipte es un dels rius mes grans del mon.
Sitges : lloc on guardar les sobres de les collites anteriors.
Arada: Eina per llaurar la terra.
Sega: Eina per segar el Blat.
Llogaret: Lloc de cases que forma una vila agricola i ramadera.
Sembra: Acció de plantar algun vegetal.

# data[].attributes.headline
Mesopotamia i egipte, dos societats agricoles 

# data[].attributes.subject
Mesopotamia i egipte, dos societats agricoles 

# data[].attributes.body
La majoria de pagesos eren pagesos lliures que vivien en llogarets.
Els homes feien les tasques agricoles més fisiques, com : llaurar, sembrar i construir dics i canals
Les dones feien tasques de casa i ajudava a la recolecció

# data[].attributes.body
A les ciutats Egipcies, cap al 3300 a.C., i més endevant, a mesopotàmia  s'hi va iniciar la pràctica de l'escriptura, que va adoptar, respectivament, la forma cuneïforme i la jeroglífica.
Els primers escrits van ser anotacions per fixar la propietat de la terra, comptar les collites, i les caps de bestiar, comptabilitzar les transaccions comercials i supervisar la recaptació d'impostors.
Per consolidar el seu poder, les monarques van fer escriure els primers codis de lleis i les cròniques de les seves gestes. També van redactar textos religiosos i literaris, que ens han permès conèixer les creences espirituals i els costums d'aquests pobles.

# data[].attributes.body
Les primeres formes d'escriptura a Mesopotàmia eren pictogràfiques, es dibuixava un pictograma (símbol) que representava un objecte o una idea. Després es van anant simplificant i va donar lloc a l'escriptura cuneïorme, consistia en diferents signes amb el valor fonètic d'una síl·laba. N'hi havia 2000 diferents, dels quals 600 s'utilitzaven assíduament. Tot això es feia en una tauleta d'argila, amb un palet de fusta.

# data[].attributes.body
Aquestes eren algunes de les lleis més antigues.

# data[].attributes.body
A Mesopotamia van organitzar com a ciutants indepents.Cadascuna comprenia una ciutat que era la seu del poder politic i religios i els camps circumdants.A las ciutats hi havian centres politics i religiosos importants s'hi desenvolupavemnt les activitats artesanals

# data[].attributes.body
La ciutat d'Ur tenia dues muralles: l'una voltava el perímetre urbà i l'altra el recinte sagrat, que, amb grandiositat de les seves edificacions volia mostrar el poder reial.
Els canals unien la ciutat amb el port i el riu. Pels canals arribaven a la ciutat les mercaderies.

# data[].attributes.body
Cap al 3100 a.C., Mespotàmia tenien el control dels rius tigris i eufrates. Totes les ciutats eren ciutat estat fins que va arribar el rei Sargon i va ocupar les ciutats de Mari, Babilònia, Uruk, Ur, Lagaix i Susa

# data[].attributes.body
Cap al 1800  a.C., la ciutat de Babilonia va conquerir ciutats de Mari, Uruk i Ur

# data[].attributes.body
Cap al 1300 a. C. L'imperi assiri busca nous territoris per conrear. Van arivar fins al mar mediterrani.

# data[].attributes.body
Al segle VI, l'imperi persa va comensar a conquerir molts imperis i ciutats. Va ser l'imperi més gran que manaba al antic Egipte i Mesoptàmia.

# data[].attributes.body
A l'art mesopotàmic s'inclouen les manifestacions artístiques d'un periode molt extens, que va des de les ciutats estat sumèries (lll mil·lenni a.C.) fins als imperis assiri i persa (fins al 330 a.C.).
Es tracta d'un art orientat a enaltir els poderosos, deixar constància de les seves gestes i rebre homenàtge pels déus.

# data[].attributes.body
Van fer monuments imprsionants , peò va ser pocs per la escacesa de materials.
Els zigurats es feien amb la construcció de voltes i arcs.

# data[].attributes.body
El santuari era la residència dels déus quan baixaven a la terra.
Van dedicar la reconstrucció al deu de la Lluna. Ur-Nammu,lll mil·lenni a.C. Presentava un aspecte molt sòlid i amb poques obertures. La inexistència de pedreres va afavorir la construcció de grans edificacions amb tova i maons de fang cuit.

# data[].attributes.body
Les esculturas les feien de aquesta manera per als déus veuesin que els hi estaven pregant. Es van començar a fer en el 2340 a.C. Es trovaven al interior dels temples on la gent anava a pregar.

# data[].attributes.body
Els relleus assiris són molt més detallistes i realistes i representen animals o éssers mitològics i escenes de caça i de guerra.
A diferència de l'escultura, que és inexpressiva, els relleus són plens de vida, de moviments i de sentiments.