# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'opuscle "Dades del Medi Ambient a Catalunya" és una eina de consulta ràpida, senzilla i efectiva que conté les darreres dades estadístiques disponibles sobre el medi ambient a Catalunya. Podeu consultar-lo en català, castellà i anglès.

# data[].attributes.attachment_link.description
L'opuscle "Dades del Medi Ambient a Catalunya" és una eina de consulta ràpida, senzilla i efectiva que conté les darreres dades estadístiques disponibles sobre el medi ambient a Catalunya. Podeu consultar-lo en català, castellà i anglès.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Davant d'un repte com l'emergència climàtica, Barcelona pren mesures per mitigar les emissions, però també per adaptar-se a tots els efectes que la ciutat ja pateix i que cada vegada patirà més. Barcelona esdevé, així, una ciutat proactiva que fa front al canvi climàtic d'una manera integral, que assumeix la responsabilitat de la seva contribució al fenomen, que sap trobar oportunitats en les dificultats i que s'adapta amb intel·ligència a les noves condicions climàtiques, i tot això genera cobeneficis per a les persones i l'activitat socioeconòmica

El Pla Clima pretén ser una visió integradora de les mesures per fer front al canvi climàtic, que permeti assolir els objectius del nou Pacte d'Alcaldes i Alcaldesses per l'Energia i el Clima que ha signat l'Ajuntament de Barcelona.
L'emergència climàtica té a Barcelona una planificació específica, el Pla Clima 2018-2030, els quatre eixos principals del qual són la mitigació, l'adaptació, l'acció ciutadana i la justícia climàtica.
L'estratègia de Barcelona per fer front al canvi climàtic:

Se centra en les persones, perquè afecta directament la salut i la qualitat de vida de la ciutadania.

Busca transformar la ciutat d'una manera integral per fer front als riscos i convertir-los en oportunitats.

Accelera l'eficiència, la rehabilitació i la implantació d'energies renovables per adaptar-nos millor.

S'afronta des de la ciutadania, amb un procés de coproducció.

Consulta el Pla d'acció per l'emergència climàtica 2030

# data[].attributes.attachment_link.description
Davant d'un repte com l'emergència climàtica, Barcelona pren mesures per mitigar les emissions, però també per adaptar-se a tots els efectes que la ciutat ja pateix i que cada vegada patirà més.

# data[].attributes.attachment_link.description
És consumir pensant en les conseqüències de les decisions de consum: com afecten la salut, les persones, la comunitat i el medi ambient, i escollir les que tinguin efectes més positius.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metas

Promover mecanismos para aumentar la capacidad de planificación y gestión eficaces en relación con el cambio climático en los países menos adelantados y los pequeños Estados insulares en desarrollo, centrándose en particular en las mujeres, los jóvenes y las comunidades locales y marginadas.

El cambio climático, inducido por la actividad humana, constituye un riesgo cada vez mayor para las personas y el medio ambiente. Debido al aumento de las temperaturas, las tormentas y las sequías son cada vez más graves. Las tormentas catastróficas destruyen vidas y hogares. El aumento del nivel del mar amenaza las zonas de baja altitud. Las mujeres y las niñas y niños son los más vulnerables, ya que sus probabilidades de morir durante una catástrofe son 14 veces más altas que las de los hombres.

Una de cada cuatro mujeres de la población mundial económicamente activa se dedica a la agricultura, por lo que les toca cargar con las consecuencias climáticas, como las malas cosechas. Suelen tener menos recursos -sistemas de riego, tecnologías, etc.- para afrontar esta situación. De aquí a 2050, la producción de trigo podría reducirse un 49 por ciento en Asia Meridional y un 36 por ciento en África Subsahariana. La disminución de los rendimientos podría suponer una merma en los ingresos y una escasez de alimentos, con el riesgo que implica para las mujeres y niñas de ser las primeras en verse privadas de alimentos. Otras de las presiones a las que se enfrentan tienen que ver con que son responsables, en mayor medida que los hombres, de recoger agua y combustible, los cuales son cada vez más escasos.

Con sus experiencias y los conocimientos tradicionales como administradoras de muchos recursos naturales, las mujeres pueden ofrecer aportaciones valiosas para gestionar mejor los escasos recursos y mitigar los riesgos climáticos. Asimismo, tienen el derecho a contar con todas las capacidades necesarias para adaptarse a los cambios climáticos, y a participar en las decisiones que tienen profundas implicaciones para las personas y el planeta.

ONU Mujeres actúa para combatir el cambio climático fomentando la igualdad de género y el empoderamiento de las mujeres en todos los ámbitos, incluidos los foros mundiales sobre el clima, a fin de mitigar el cambio y adaptarse a este. A fin de disminuir el número de mujeres afectadas por los desastres, promovemos la planificación y la capacitación relacionadas con la reducción del riesgo de desastres para ayudar a las mujeres a ser más resilientes y a estar mejor informadas.

Historias

Desde mi perspectiva: No dejar a nadie detrás en Barbuda
Después que el huracán Irma provocó la evacuación de toda la isla de Barbuda, Farmala Jacobs, Directora Ejecutiva Interina de la Dirección de Asuntos de Género de Antigua y Barbuda, habla sobre la importancia de comprender el modo en que el desastre climático afectó a las mujeres, y de incluirlas en la planificación de la respuesta.

Opinión experta: En la creación de resiliencia al cambio climático, las necesidades de las mujeres no se pueden dejar para después
Dilruba Haider, especialista de programa sobre la Reducción del Riesgo de Desastres, Cambio Climático y Acciones Humanitarias de la oficina de ONU Mujeres en Bangladesh, resalta la importancia de incorporar las necesidades prácticas los conocimientos y las capacidades de las mujeres en la planificación, ejecución y medición del éxito de la acción climática.

Ensayo fotográfico: El cambio climático es un problema de las mujeres
Las emisiones de gases de efecto invernadero debidas a la actividad humana, la sobreexplotación de los recursos naturales del planeta y los patrones de producción y consumo insostenibles representan un riesgo para toda la humanidad. Las mujeres son agentes de cambio que igualmente deben ser parte de la solución con miras a un futuro sostenible.

# data[].attributes.attachment_link.title
ODS 13: Adoptar medidas urgentes para combatir el cambio climático y sus efectos

# data[].attributes.attachment_link.description
Promover mecanismos para aumentar la capacidad de planificación y gestión eficaces en relación con el cambio climático en los países menos adelantados y los pequeños Estados insulares en desarrollo, centrándose en particular en las mujeres, los jóvenes y las comunidades locales y marginadas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La concentración de CO ₂ en la atmósfera se ha acelerado en los últimos años, llegando a superar récords históricos en 2019 nunca vistos, como son las 415 partículas por millón (ppm). Las consecuencias sobre el planeta son directas, provocando el calentamiento de los océanos, el aumento del nivel del mar, la descongelación de los polos, la pérdida de biodiversidad y fenómenos meteorológicos extremos, tales como olas de calor prolongadas, incendios, desertificación de terrenos, sequías, terremotos, inundaciones y tsunamis.
"El ODS 13 pretende introducir el cambio climático como cuestión primordial en las políticas, estrategias y planes de países, empresas y sociedad civil, mejorando la respuesta"
Estos fenómenos impactan además sobre la población, especialmente sobre los grupos más vulnerables, desplazándolos de sus hogares y comunidades, destruyendo cultivos y alimentos, dificultando el acceso al agua, provocando enfermedades e impidiendo un verdadero progreso social y económico. 17,2 millones de personas tuvieron que abandonar sus casas debido a desastres naturales que les impidieron ejercer sus vidas con normalidad en 2018. En España, aproximadamente 32 millones de personas ya se han visto afectadas por el cambio climático. Entre 2004 y 2016, 446 personas fallecieron por exposición al calor excesivo.

Las consecuencias del cambio climático pueden ser irreversibles, si no se toman medidas urgentes. Tenemos a nuestro alcance soluciones viables para que los países y empresas puedan tener una actividad económica sostenible frente al cambio climático, pero se necesita una mayor voluntad para frenar el aumento de temperatura.

En la Conferencia de París sobre el Clima (COP21), celebrada en 2015, 195 países firmaron el Acuerdo de París, el primer acuerdo vinculante mundial sobre el clima. El objetivo es gestionar la transición hacia una economía baja en carbono y lograr que el aumento de las temperaturas se mantenga por debajo de los 2 grados centígrados, punto que sería crítico para el planeta, haciendo todo lo posible por limitar el aumento a 1,5, lo que reducirá considerablemente los riesgos y el impacto del cambio climático.

El informe publicado por el Grupo Intergubernamental de Expertos sobre el Cambio Climático (IPCC) en 2018, Informe Especial sobre el Calentamiento Global de 1,5 grados, muestra los impactos que tendría el calentamiento global de superarse 1,5 grados los niveles preindustriales. El informe advierte que reducir la emisión de carbono no será suficiente para estabilizar las temperaturas mundiales en 1,5 grados, será también necesaria la captura directa de CO ₂ de la atmósfera. Las emisiones globales de CO ₂ tendrían que disminuir en 2030 alrededor de un 45% respecto de los niveles de 2010, y seguir disminuyendo hasta alcanzar la neutralidad en 2050 para cumplir con este objetivo y evitar consecuencias catastróficas y cambios irreversibles.

El ODS 13 pretende introducir el cambio climático como cuestión primordial en las políticas, estrategias y planes de países, empresas y sociedad civil, mejorando la respuesta a los problemas que genera, e impulsando la educación y sensibilización de toda la población en relación al fenómeno. Además, se insta a los estados a contribuir económicamente para lograr los objetivos de la Convención Marco de las Naciones Unidas sobre el Cambio Climático y a cooperar con los países en desarrollo y pequeños estados insulares para mejorar su capacidad de gestión del cambio climático, prestando especial atención a los problemas que genera en mujeres, jóvenes y comunidades marginadas.

El sector privado juega un papel protagonista en este sentido, debiendo establecer estrategias para reducir sus emisiones de CO ₂ a la atmósfera, impulsando las energías renovables en detrimento de las fósiles en sus actividades, invirtiendo en I+D+i para desarrollar innovaciones tecnológicas más sostenible y menos intensivas en emisiones y trabajando coordinadamente con la comunidad internacional para alcanzar los compromisos mundiales en materia de cambio climático.

# data[].attributes.attachment_link.title
ODS 13 Acción por el Clima | Pacto Mundial de la ONU España

# data[].attributes.attachment_link.description
El Objetivo de Desarrollo Sostenible 13 (ODS 13) Acción por el Clima busca actuar urgentemente para luchar contra el cambio climático.

# data[].attributes.headline
Residents a  Barcelona i creueristes consideren que la ciutat està massificada

# data[].attributes.subject
Residents a  Barcelona i creueristes consideren que la ciutat està massificada

# data[].attributes.attachment_link.title
Estudi sobre l’impacte dels creuers a Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.description
Una recerca fa públics els resultats de l’estudi més gran fet fins ara sobre els patrons de mobilitat de les persones que visiten Barcelona i com, la seva presència, afecta la població resident El projecte està liderat per la Universitat Rovira i Virgili (URV), en col·laboració amb Universitat Oberta de Catalunya (UOC), l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal), la Universitat Internacional de Catalunya (UIC Barcelona), l’Ostelea Tourism Management School i el CoE Innovació Turística de l’Eurecat

# data[].attributes.headline
Indicadors per analitzar la mobilitat sostenible

# data[].attributes.subject
Indicadors per analitzar la mobilitat sostenible

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En pensar en Mobilitat Urbana, sovint pensem en els modes de transport que utilitzem per moure'ns lliurement per la nostra ciutat, triant el més còmode o ràpid per arribar al nostre destí.

Però aquests factors que actualment considerem ja van ser presos en compte per altres persones en el moment de planificar la mobilitat que fem servir avui.

La mobilitat urbana que regeix a les nostres ciutats té efectes directes a la població, per la qual cosa hi ha nombrosos factors per tenir en compte.

¿Quins indicadors es tenen que monitoritzar a la Mobilitat Sostenible?

La Comissió Europea va desenvolupar, en el període 2017-2020, un projecte anomenat "SUMI", a partir del qual es van elaborar una sèrie d'indicadors de Mobilitat Urbana Sostenible, us compartim:

Indicadors bàsics

1. Assequibilitat del transport públic per al grup amb renda més baixa

2. Accessibilitat del transport públic per a col·lectius amb mobilitat reduïda i general.

3. Emissions de contaminants atmosfèrics.

4. Obstrucció del soroll

5. Mortalitat a la carretera

6. Accés als serveis de mobilitat

7. Emissions de gasos amb efecte d'hivernacle

8. Congestió i retards

9. Eficiència energètica

10. Oportunitat de Mobilitat Activa

11. Integració multimodal

12. Satisfacció amb el transport públic

13. Maneres actius de seguretat viària

Indicadors secundaris

1. Qualitat dels espais públics

2. Diversitat funcional urbana

3. Temps de viatge de desplaçament

4. Ús de l'espai de mobilitat

5. Seguretat

Per què son importants els indicadors de Mobilitat Sostenible?

Aquests indicadors són de gran importància per mesurar el grau de Mobilitat Urbana Sostenible de cada ciutat i poder detectar on resideixen les seves fortaleses i debilitats. L'objectiu d'aquests indicadors és fer un seguiment minuciós per avançar cap a l'objectiu delimitat conjuntament per la Unió Europea.

Aquests indicadors poden ser adaptats al context de qui us interessi mesurar la mobilitat sostenible de la vostra empresa o administració pública. Tot i això, és vital determinar la forma en què interpretarem aquests indicadors i com resoldre'ls en cas d'un resultat poc favorable.

Des d' Evectra, realitzem la creació del projecte i el control d'operació posterior, on fixem els indicadors i el seguiment, seguit d'una anàlisi de dades i propostes de millora.

Assessorem empreses i administracions públiques a la seva estratègia de mobilitat elèctrica des de la seva definició fins a la seva execució, cobrint t otes les fases del projecte. Suma't a la Mobilitat Verda, nosaltres t'ajudem!

# data[].attributes.attachment_link.title
Indicadors per monitoritzar la Mobilitat Sostenible | Evectra

# data[].attributes.attachment_link.description
Descobreix quins són els indicadors, bàsics i secundaris, de la Mobilitat Sostenible i perquè és important el seu mesurament i control.

# data[].attributes.headline
Com saber si la mobilitat és sostenible?

# data[].attributes.subject
Com saber si la mobilitat és sostenible?

# data[].attributes.attachment_link.title
15 mesures per una mobilitat +sostenible als municipis - Som Mobilitat

# data[].attributes.attachment_link.description
Des de Som Mobilitat volem facilitar la transició cap a un model de mobilitat +sostenible per transformar els nostres barris i ciutats, construint espais més vivibles reduint la contaminació atmosfèrica i acústica, millorant la qualitat de l'aire i de vida de totes les persones que hi vivim.

# data[].attributes.headline
Mesures movilitat sostenible a Barcelona

# data[].attributes.subject
Mesures movilitat sostenible a Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.title
Movilidad sostenible | Ecología, Urbanismo, Infraestructuras y Movilidad

# data[].attributes.attachment_link.description
Calidad de vida es también devolver las calles a las personas. Una Barcelona pacificada y conectada en la que se fomenta la movilidad sostenible, accesible, segura y amable para los peatones y las bicicletas, con facilidad para llegar a todas partes en un transporte público eficiente, limpio y al alcance de todos.

# data[].attributes.headline
Per a la reactivació econòmica de Gràcia

# data[].attributes.subject
Per a la reactivació econòmica de Gràcia

# data[].attributes.attachment_link.title
ODS 12: Garantizar modalidades de consumo y producción sostenibles

# data[].attributes.attachment_link.description
¿Cómo pueden las mujeres ayudar a garantizar modalidades de consumo y producción sostenibles?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Garantizar modalidades de consumo y producción sostenibles"

¿En qué consiste el Objetivo de Desarrollo Sostenible 12?

El progreso económico y social desarrollado en el último siglo ha estado ligado a una degradación ambiental que pone en peligro nuestro desarrollo futuro y nuestra supervivencia. Garantizar el bienestar de la población, a través del acceso a agua, energía, alimentos u otros bienes se traduce en un consumo de los recursos naturales presentes en nuestro planeta, y los modelos actuales de producción y consumo están agotando estos recursos y dañando los ecosistemas.

Desde los años 70 no ha parado de adelantarse el Día de la Sobrecapacidad de la Tierra. En 2019, solo en 7 meses se consumieron todos los recursos naturales que son capaces de regenerar los ecosistemas terrícolas en un año. Y en España todos los recursos naturales se gastaron incluso 2 meses antes, 15 días antes que en 2018.

Conoce las metas de este ODS

# data[].attributes.attachment_link.title
ODS 12 Producción y consumo responsables | Pacto Mundial ONU

# data[].attributes.attachment_link.description
El Objetivo de Desarrollo Sostenible 12 (ODS 12) Producción y consumo responsables quiere garantizar un consumo y producción sostenibles.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metas

Para 2030, proporcionar acceso a sistemas de transporte seguros, asequibles, accesibles y sostenibles para todos y mejorar la seguridad vial, en particular mediante la ampliación del transporte público, prestando especial atención a las necesidades de las personas en situación vulnerable, las mujeres, los niños, las personas con discapacidad y las personas de edad.

Para 2030, proporcionar acceso universal a zonas verdes y espacios públicos seguros, inclusivos y accesibles, en particular para las mujeres y los niños, las personas de edad y las personas con discapacidad.

En 2030, un 60 por ciento de la población mundial vivirá probablemente en ciudades, un máximo histórico. Para las mujeres y las niñas, la vida en la ciudad puede suponer más ingresos, mejores trabajos y una mayor independencia. Sin embargo, muchas de ellas, en particular, las mujeres con ingresos más bajos, tienen dificultades para gozar de los mismos derechos en lo que respecta a disfrutar de los beneficios y las oportunidades que ofrecen los entornos urbanos.

Los espacios urbanos no siempre son seguros para ellas, lo que limita su derecho a moverse con libertad. Pueden ser víctimas de discriminación en el ámbito laboral, el acceso a la propiedad o a los servicios. Por ejemplo, las mujeres que no pueden utilizar el transporte público para acudir a servicios de atención sanitaria pueden sufrir consecuencias, entre ellas, la muerte o impedimentos para dar a luz.

Las mujeres que viven en la pobreza y en barrios urbanos marginales se enfrentan a problemas específicos. En los países en desarrollo, más de la mitad de las mujeres y niñas de las zonas urbanas carecen de al menos uno de los siguientes elementos: acceso a agua potable, servicio mejorado de saneamiento, vivienda no precaria y/o suficiente espacio vital. Los problemas de vivienda suponen una carga adicional para las mujeres, debido a que pasan más tiempo en casa. Con el hacinamiento y la falta de higiene, los miembros del hogar corren peligro de contraer enfermedades, y son las mujeres quienes deben cuidar de ellos.

ONU Mujeres actúa para conseguir que los espacios públicos sean seguros y puedan empoderar a todas las mujeres y niñas. Apoyamos la seguridad en los planes de desarrollo urbano, los programas locales sensibles al género y las inversiones en espacios públicos seguros y económicamente viables. La iniciativa emblemática mundial, "Ciudades Seguras y Espacios Públicos Seguros", genera resultados innovadores a través de las alianzas establecidas con gobiernos locales y nacionales, grupos de mujeres y otras socias y socios comunitarios.

Historias

Desde mi perspectiva: "Sería un mundo mejor si las mujeres se sintieran seguras en los espacios públicos"
Salma Belhassine, militante tunecina de 21 años, es parte del Programa de dirigentes juveniles, una iniciativa conjunta del PNUD y ONU Mujeres. Belhassine y otras cuatro estudiantes universitarias están desarrollando SafeNes, una aplicación móvil para proteger a las mujeres contra el acoso sexual en los espacios públicos.

En Viet Nam, las mujeres encabezan la prevención y respuesta a los desastres
Las mujeres de Viet Nam dirigen sus comunidades en la preparación para desastres a fin de reducir las repercusiones negativas. Cuando el río Kien Giang se inundó, los daños a la vida y el sustento de los integrantes de la comuna My Thuy fueron mínimos, gracias a los preparativos y las adaptaciones hechas por las "comunicadoras": dirigentes locales capacitadas por un programa de ONU Mujeres.

Dotar de transporte público seguro a las mujeres y las niñas en Papua Nueva Guinea
Para las mujeres, subirse a un autobús en Port Moresby, Papua Nueva Guinea, significaba una experiencia de violencia casi garantizada. El Programa de transporte público seguro para mujeres, niñas y niños de ONU Mujeres ha proporcionado un autobús exclusivamente para mujeres, niñas y niños, con sistemas de localización y tres tripulantes de autobús uniformados. El poder viajar de forma segura también ha permitido un mayor acceso de las mujeres a oportunidades económicas.

# data[].attributes.attachment_link.title
ODS 11: Lograr que las ciudades y los asentamientos humanos sean inclusivos, seguros, resilientes y sostenibles

# data[].attributes.attachment_link.description
¿Cómo pueden las mujeres ayudar a lograr que las ciudades y los asentamientos humanos sean inclusivos, seguros, resilientes y sostenibles?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lograr que las ciudades y los asentamientos humanos sean inclusivos, seguros, resilientes y sostenibles"

¿En qué consiste el Objetivo de Desarrollo Sostenible 11?

Hoy en día, más de la mitad de la población mundial vive en zonas urbanas y para 2050 se prevé que la cifra aumente hasta alcanzar el 60%. La expansión de las ciudades ha permitido un rápido progreso social y económico, alrededor del 60% del PIB se produce en las ciudades. No obstante, también trae consigo una serie de problemas incipientes que necesitan de inversión, como una adecuada gestión del suministro de los recursos naturales y del tratamiento de los residuos generados, cada vez más en aumento. Las ciudades consumen el 78% de la energía mundial y producen más del 60% de las emisiones de gases de efecto invernadero, abarcando menos del 2% de la superficie de la Tierra.

Otros problemas derivan de la urbanización y el crecimiento de la población, que supera el ritmo de construcción de viviendas adecuadas y asequibles, lo que provoca el aumento de barrios marginales y asentamientos improvisados.

Conoce las metas de este ODS

# data[].attributes.attachment_link.title
ODS 11 Ciudades y comunidades sostenibles | Pacto Mundial ONU

# data[].attributes.attachment_link.description
El Objetivo de Desarrollo Sostenible 11 (ODS 11) Ciudades y comunidades sostenibles busca asentamientos inclusivos, seguros y resilientes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avui dia, més de quatre mil milions de persones al món viuen en ciutats. Amb l'augment de la població, aquestes ciutats s'enfronten a diversos problemes, com ara la creació de barris marginals, la insuficiència de serveis bàsics i el creixement urbà descontrolat que pot fer-les més vulnerables en cas de desastres naturals. Per solucionar aquesta situació, les ciutats sostenibles s'intenten remodelar i aplicar-hi canvis per millorar la qualitat de vida dels seus habitants i ser respectuoses amb el medi ambient.

A més a més, les ciutats i les comunitats sostenibles són claus per combatre el canvi climàtic. A continuació, te n'expliquem més coses.

Què és una ciutat sostenible?

Les grans ciutats són un focus clar de contaminació mundial, ja que són les responsables del 70 % de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle al món, segons informes de l'Organització de les Nacions Unides. El seu principal problema pel que fa a la contaminació fa referència al trànsit del transport privat. No tan sols per les emissions, sinó també per la contaminació acústica.

Per solucionar aquest problema i altres, una ciutat sostenible busca solucions sostenibles tenint en compte el benestar dels seus habitants.

Entre els projectes més habituals hi ha les millores en el sistema de transport públic i el foment de l'ús de la bicicleta amb ampliacions del carril bici per a una mobilitat sostenible. La redistribució del sòl urbà també és important, amb la priorització sobretot de zones verdes i de vianants.

També apliquen altres iniciatives com ara la prohibició dels plàstics d'un únic ús, l'ús d' energies renovables, per exemple, en l'enllumenat públic, un sistema de reciclatge sostenible...

Finalment, les ciutats sostenibles tampoc no es poden oblidar de la igualtat social, sobretot pel que fa a l'accés a recursos bàsics com ara l'educació, l'atenció sanitària i l'habitatge.

Quines són les característiques d'una ciutat sostenible?

Per determinar les particularitats d'una ciutat sostenible exemple, hem agafat com a referència els criteris de l'ONU, que té en compte tres aspectes a les ciutats de més de 200.000 habitants per elaborar la seva classificació de ciutats sostenibles. Són els següents:

El component social. La igualtat social i el benestar dels seus habitants són característiques fonamentals de les ciutats sostenibles. La conservació cultural i el foment del comerç just també ocupen un lloc important en aquestes ciutats, juntament amb l'accés a una educació, una assistència sanitària i un habitatge de qualitat.

El factor ambiental. Aquesta mena de ciutats també busquen alternatives per reduir el consum energètic i les emissions de CO₂. Per fer-ho, és important que fomentin canvis en els hàbits de consum dels seus habitants i també la possibilitat d'adaptar els edificis per ser més eficients. En el pla urbanístic també apliquen canvis per ampliar espais verds i que estigui ben comunicada amb transport públic per millorar la qualitat de l'aire.

El condicionant econòmic. L'economia de les ciutats sostenibles també és un valor essencial, ja que una bona situació econòmica beneficiarà tant el benestar dels seus habitants, afavorint la igualtat, com l'aplicació de projectes verds. La possibilitat de poder accedir a un lloc de treball digne i la inversió en investigació R+D també són aspectes característics d'aquestes ciutats. Finalment, també impulsen l'economia circular i el comerç just i local per reduir els circuits de producció, distribució i consum.

Tenint en compte aquests tres punts, l'ONU emet tres puntuacions diferents que serveixen per classificar les grans ciutats. Continua llegint per conèixer les ciutats més sostenibles del món.

Ejemplos de ciudades sostenibles en el mundo

Cada vez son más las ciudades en el mundo que se animan a aplicar todos estos cambios pues la concienciación con el medioambiente es cada vez mayor y la necesidad de reorganizar las ciudades para asegurar la igualdad y el bienestar de sus habitantes es una necesidad.

De hecho, la adaptación de ciudades y comunidades sostenibles es uno de los proyectos sostenibles de la ONU que, como ya se ha comentado, clasifica las ciudades de más de 200.000 habitantes según sus características sostenibles.

En esta clasificación encontramos ciudades como Londres, Estocolmo, Hong Kong, Singapur o Nueva York. ¿En qué destacan algunas de estas ciudades?

Londres. La capital del Regne Unit encapçala la classificació de l'ONU. És una de les ciutats que mostra un major equilibri entre allò que és social, econòmic i ambiental. Tanmateix, és cert que destaca sobretot per la seva economia, tant pels seus baixos índexs de desocupació com per la seva major inversió en investigació i desenvolupament.

Singapur. Es tracta de la ciutat més sostenible d'Àsia. Cada vegada té més habitants i s'estima que al 2030 arribarà als 6 milions. Per això, el seu objectiu és que un 80 % dels seus edificis siguin ecològics aquell any. A més, també pretén millorar la seva mobilitat i connectivitat. Es tracta d'un dels pilars econòmics asiàtics amb uns nivells de producció molt elevats.

Estocolmo. La capital de Suècia sobresurt sobretot pel vessant ambiental, especialment la seva inversió en infraestructures sostenibles, les baixes emissions i la qualitat de l'aire. A més, la qualitat de vida dels seus habitants és de les millors del món.

Ciutats sostenibles a Espanya

Tant Madrid com Barcelona es troben entre les 20 ciutats més sostenibles d'Europa. Tanmateix, encara tenen un ampli marge de millora en alguns aspectes:

Madrid. La capital es distingeix especialment per la seva connectivitat, però el seu punt feble és l'economia, amb uns nivells elevats de desocupació i una baixa inversió en R+D. D'altra banda, encara pot reduir més les seves emissions, ampliar les zones verdes i millorar la monitorització dels desastres naturals.

Barcelona. La Ciutat Comtal destaca pels seus serveis de salut i educació, i per una major inversió que la capital en investigació i desenvolupament. Les seves assignatures pendents són la millora del servei de transport públic, la seva connectivitat i la monitorització dels desastres naturals.

Vitòria-Gasteiz. La capital del País Basc va ser Capital Verda Europea el 2012 per la seva constància en el compliment de normes mediambientals, el seu compromís a l'hora de dur a terme nous objectius per al desenvolupament sostenible i per ser model per a altres ciutats europees. D'aleshores ençà, la ciutat ha dut a terme diversos projectes com ara el desenvolupament del treball verd, l'ampliació de l'Anella Verda, la declaració del mont de Vitòria com a parc natural i altres projectes per a una transformació urbana sostenible.

Què ofereixen les ciutats sostenibles?

Les ciutats sostenibles ja no són les ciutats del futur, sinó les del present. Aplicar-hi projectes per ampliar zones verdes, reduir emissions i consum energètic, millorar la qualitat de l'aire, utilitzar energies renovables i protegir els recursos naturals són necessitats del present a les quals s'han d'enfrontar les ciutats.

L'economia i la igualtat social també són dos pilars fonamentals d'aquesta mena de ciutats, així que el que volen oferir sobretot és el benestar dels seus habitants i del planeta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Què és una ciutat sostenible i què ofereixen aquests nuclis urbans

# data[].attributes.attachment_link.description
Si vols saber què s'entén per ciutat sostenible, en aquest post t'expliquem què són les ciutats sostenibles i et proposem exemples a Europa i a Espanya.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La teva privacitat és la nostra prioritat

Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús:

Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

Pròpies i de tercers per a garantir el funcionament bàsic, com la sessió d'usuari, i aspectes de personalització, com l'idioma de les nostres pàgines.
Guardem l'acceptació de cookies durant 30 dies per a millorar l'experiència de navegació. Recorda que pots eliminar les cookies del teu navegador.

De tercers per mostrar-te informació de les nostres xarxes socials, com Facebook, X, YouTube, etc. A l'accedir a aquests llocs web podràs decidir si acceptes o no les seves polítiques de privacitat i de cookies.

Més informació

Diputació de Barcelona. Rambla de Catalunya, 126. 08008 Barcelona. Tel. 934 022 222

# data[].attributes.attachment_link.title
Ciutats i comunitats sostenibles - ODS - Diputació de Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.description
Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús: Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La teva privacitat és la nostra prioritat

Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús:

Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

Pròpies i de tercers per a garantir el funcionament bàsic, com la sessió d'usuari, i aspectes de personalització, com l'idioma de les nostres pàgines.
Guardem l'acceptació de cookies durant 30 dies per a millorar l'experiència de navegació. Recorda que pots eliminar les cookies del teu navegador.

De tercers per mostrar-te informació de les nostres xarxes socials, com Facebook, X, YouTube, etc. A l'accedir a aquests llocs web podràs decidir si acceptes o no les seves polítiques de privacitat i de cookies.

Més informació

Diputació de Barcelona. Rambla de Catalunya, 126. 08008 Barcelona. Tel. 934 022 222

# data[].attributes.attachment_link.title
Acció climàtica - ODS - Diputació de Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.description
Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús: Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

# data[].attributes.headline
Modalitats de consum i producció sostenibles

# data[].attributes.subject
Modalitats de consum i producció sostenibles

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La teva privacitat és la nostra prioritat

Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús:

Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.

Pròpies i de tercers per a garantir el funcionament bàsic, com la sessió d'usuari, i aspectes de personalització, com l'idioma de les nostres pàgines.
Guardem l'acceptació de cookies durant 30 dies per a millorar l'experiència de navegació. Recorda que pots eliminar les cookies del teu navegador.

De tercers per mostrar-te informació de les nostres xarxes socials, com Facebook, X, YouTube, etc. A l'accedir a aquests llocs web podràs decidir si acceptes o no les seves polítiques de privacitat i de cookies.

Més informació

Diputació de Barcelona. Rambla de Catalunya, 126. 08008 Barcelona. Tel. 934 022 222

# data[].attributes.attachment_link.title
Consum i producció responsables - ODS - Diputació de Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.description
Per protegir la teva intimitat, abans de continuar volem assegurar-nos que saps que, tant nosaltres com els nostres col·laboradors, utilitzem algunes "cookies" a la web per a facilitar-te l'ús: Pròpies i de tercers amb finalitats estadístiques, amb les que no es recull informació dels usuaris ni es registren les adreces IP d'accés.