# data[].attributes.body
syns det har været en spænde dag og ved slet ikke hvad vi skulle gøre uden alt det teknologi
der er mere ind vi lige ser og rander rund og tænker over

# data[].attributes.attachment_link.title
Fuglen fløjter forskellige fuglesange i forhold til hvilken medicin det er på døgnet

# data[].attributes.body
Du arbejder på et bosted/plejecenter, og har haft en rigtig hyggelig dag med de ældre, hvor i blandt andet har sunget og bevæget jer. Du har taget nogle billeder, hvor man ikke tydeligt kan se de ældres ansigter, og vil efterfølgende lægge det op på bostedets/plejecentrets Facebook-profil.
Hvad gør du?
Er der noget lovgivningen, du skal være opmærksom på?

# data[].attributes.body
Double Diamond er en designproces model med 4 faser der illustrerer tankegangen bag innovationsprocessen:

1. Forstå problemet og brugernes behov.

2. Klarlæg mål og retningslinjer.

3. Generer kreative idéer og koncepter.

4. Implementér og test løsningen.

Modellen fremmer kreativitet og  brugercentreret design.

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi er en af de vigtigste værktøjskasser i uddannelsen, hver gang man møder en ny velfærdsteknologi skal man putte det ned i værktøjskassen og tænke over hvordan man kan bruge det i fremtiden.

Velfærdsteknologien skal understøtte vores arbejde.

Vi kan opleve velfærdsteknologi når vi kommer ud og arbejde, som vi ikke har mødt under vores uddannelse.

Teknologi er en ting, men relationen mellem borger og medarbejder er en anden ting, og relationen skal være i fokus og man skal sætte borgeren ind i hvordan man bruger velfærdsteknologien.

SSA skal hjælpe og støtte borgeren i hvordan man bruger teknologi, så de kan mestrer deres situation.

Man skal bruge egne oplevelser med teknologi til at forstå det kan være grænseoverskridende og svært, når man selv har prøvet det, kan man bedre støtte borgeren og fortælle man selv har prøvet det og hvilken oplevelse man havde af det.

Apps der fortæller hvornår man skal spise, drikke, tage medicin mm.

Der er forskel på hvordan vi som elever oplever teknologien. Nogen synes det er svært og andre synes det er nemt, igennem vidensdeling kan vi lære en masse af hinanden.

Vi spiller en rolle i hvordan man kan udvikle velfærdsteknologi i fremtiden, fordi vi kan dele vores erfaringer ude i praksis og pege på hvor der er brug for hjælp via velfærdsteknologi.

De fleste gode ideer opstår der hvor mennesker arbejder med noget og tænker “det her kan man gøre på en smartere måde”

Teknologien kan være anderledes fra virkeligheden, og her har SSA/SSH en vigtig rolle fordi de er øjne og øre, og kan give feedback på teknologien og fortælle om det fungerer.

Det er vigtigt at have et kritisk blik.

Teknologi kan bruges i forhold til arbejdsmiljø, fordi man bedre kan passe på sig selv og sin krop.

Velfærdsteknologi kan bruges til at aflaste sundhedsvæsnet.

# data[].attributes.body
- Aquatime
- DigiRehab
- Døgnrytmesensor
- Spiserobot

# data[].attributes.body
Hjælpemidler er produkter, som mennesker med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse kan anvende. Formålet med hjælpemidler er at kompensere for funktionsnedsættelse og at give borgeren bedre muligheder for rehabilitering, aktivitet og samfundsdeltagelse.

Hjælpemidler medvirker til, at borgere med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser får mulighed for at leve en så normal og selvstændig tilværelse som muligt og kan være med til at sikre, at personer med varigt nedsat funktionsevne får mulighed for at få eller bevare en tilknytning til eksempelvis uddannelse eller arbejdsmarked.

Eksempler på hjælpemidler
Kørestole, lifte, toiletstøtter, rollatorer, el-scootere, handicap-cykler/trehjulede cykler, proteser og bandager.

Derudover omfatter hjælpemidler både træningsredskaber og hverdagens mindre hjælpemidler, som eksempelvis hjælper personer med funktionsnedsættelse til at læse, skrive, og lave mad.

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi er teknologiske og digitale redskaber, der kan understøtte borgere i deres dagligdag. Velfærdsteknologi kan medvirke til, at mennesker med nedsat funktionsevne i alle aldre bliver mere selvhjulpne.

I forbindelse med en rehabiliterende indsats hjælper velfærdsteknologiske løsninger til, at mennesker med nedsat funktionsevne opnår en bedre livskvalitet. Samtidig kan velfærdsteknologi medvirke til at aflaste pleje- og omsorgspersonale.

Eksempler på velfærdsteknologi
Typiske velfærdsteknologier er: Robotstøvsugere, sensorgulve, sensorer til at registrere bevægelse og aktivitet, genoptræningssoftware, medicindoserings eller -håndteringsteknologier, spiserobotter, sociale robotter til kommunikation, apps som kan hjælpe med at strukturere dagligdagen og apps til genoptræning.

# data[].attributes.body
Borger:

1.Hvilke behov dækker teknologien?

Den dækker spisebehov og drikkebehov

2. Hvilken patientgruppe er teknologien til?

Dem der har dårlig funktionsevne i arme og fingre

3. Hvilke ønsker og tilbagemeldinger har patienter og pårørende til teknologien?
Ønsker en gaffel
ønsker den er vandtæt

4. Understøtter teknologien borgerens behov i forhold til livskvalitet?
De bliver mere selvstændige, rehabiliterende

5. Møder i nogen fordomme?
i den reklame vi så hvor den blev taget med på restaurant der vil være fordomme, men der hjemme med familien på besøg kunne den være god i forhold til at det ikke er de pårørende der skal made en
mange borger føler at de "fylder meget i hverdagen" overfor en pårørende på denne måde kan de muligvis selv

6. Hvordan sikres implementeringen af teknologien?
Hjemmeplejen få grundig oplæring af hvordan robotten skal bruges/vaskes

7. Hvilke etiske overvejelser skal der skabes ift. borgeren/ patienten, når teknologien anvendes?
Kan borgeren blive bange for teknologien?  Borgeren skal kunne trykke på knapperne, det skal være sikkert for borgeren og at den er rigtigt indstillet så at borgeren kan spise.

8. Erstatter teknologien menneskelig omsorg?
Nej

# data[].attributes.body
1. Hvordan opleves dens funktionalitet og brugervenlighed? (vurderingsparametre ift. ydeevne og holdbarhed samt drift sikkerhed og præcision)

hvis den var stemmestyret ville det være nemmere at styre. Du er nødt til at have nogen funktion i hænderne for at styre den.

2. Hvilke fordele og ulemper er der ved teknologien?
Borgeren kan selv styre den og behøver ikke vente på SOSU-erne til at hjælpe. Den f.eks tager ikke både sovs og kød, den klarer kun en ting ad gangen.

3. Hvor meget vejledning og undervisning, skal der til for den enkelte medarbejder kan anvende teknologien?
Medarbejderne skal få omfattende undervisning i hvordan man indstiller den og bruger den.

4. Hvad med vedligeholdelse og support af teknologien?

Vedligeholdelse og support skal være nem, det er vigtigt at det skal være tilgængeligt døgnet rundt.

# data[].attributes.body
1. Hvilke problemer og belastninger for et fysisk og psykisk arbejdsmiljø – erstatter teknologien?

Vi synes ikke den erstatter noget i plejen

2. Har både medarbejderne og ledelsen indflydelse på valg af teknologien?
personalet kan lægge frem et ønske og ledelsen kan vurdere og bestemme om det passer

3. Hvordan oplever i ledelsen rolle i implementeringen af teknologien?

Giver den tid og plads til at sundhedspersonalet, kan lave fejl og udvikle nye kompetencer og arbejdsgange?

Opstilles der mål for retning af forløbet?

Deltager ledelsen selv i implementeringen?

Hvad er personalet motivation og holdninger?

# data[].attributes.body
1. Hvor meget koster teknologien?
mellem 50-55000 Og implementeringen?

2. Medarbejder oplæring og uddannelse?

3. Vedligeholdelse af teknologien?

4. Bruges teknologien som tids- og ressource besparelse?

Den sparer hverken på tid eller ressource

5. Hvor meget tid kan der spares på en ydelse, når teknologien hjælper til? Ikke noget med denne teknologi

Frigiver det tid til borgeren til andre ydelser? Hvis den bliver videreudviklet på kommer den til at frigøre tid, men som den er nu gør den ikke det.

Vedligeholdelse af teknologien?