# data[].attributes.body
Pertany a família menestral i culta, és llicenciat a dret i en filosofia de lletres, al 1902, també s'incorpora com a periodista polític a "La veu de Catalunya" ademés dirigí la revista "Catalunya"

Durant la guerra civil s'exilià a Mèxic fins al 1945 que s'instal·la a Brussel·les on morirà en tornar d'una visita a Catalunya.

La seva obra es pot dividir en quatre etapes:

1. Aproximació al Modernisme (1901-1906)

· Al vapor (1901)

· Llibre dels poetes(1904)

· Primer llibre de sonets (1905)

2. Contribució al Noucentisme (1906-1925)

· Fruits saborosos (1906)

3. Poesia metafísica (1925-1939)

· El cor quiet (1925)

4. Poesia d'exili (1939-1970)

· Nabí (1941)

# data[].attributes.body
Corrent de principis del segle XX on podem trobar una forta aplicació política per part dels autors amb tendències d'innovar i europeïtzar Catalunya, les seves característiques es basen en l'alçament de la llengua catalana recuperant els models clàssics grecollatins, en té tres etapes:

Funcional (1906-1911)

Plenitud (1911-1917)

Crisi i abandonament (1917-1923)

Entre els autors en podem destacar Eugeni d'Ors i Josep Carner

# data[].attributes.body
Nomenat secretari de l'Institut d'Estudis Catalans l'any 1911, el 1915 esdevé director de la llavors fundada Escola de Bibliotecàries i, el 1917, es converteix en el màxim responsable d'Instrucció Pública de la Mancomunitat de Catalunya. Després de la mort de Prat de la Riba, el seu més ferm protector i promotor, es produeix un distanciament progressiu entre ell i el programa de la Lliga Regionalista, que acaba amb la defenestració de què fou víctima el 1920 i que el dugué a la defecció del seu país.

# data[].attributes.body
A ESPANYA

Històricament, podem dividir l'època que abarca el Noucentisme, en diferents etapes polítiques:

Primera etapa:

Aquest període abarca la monarquia parlamentària d'Alfons XIII, la dictadura de Primo de Rivera (1923-1930), la Segona República (1931-1936) i la Guerra Civil.

Amb el regant d'Alfons XIII, Espanya viu moments d'inestabilitat i conflictes. La Burgesia ha acumulat diners a les zones més riques com Catalunya, i la classe obrera es troba en una lamentable situació de baixos salaris que fan sorgir l'esperit revolucionari.

Amb l'arribada de la Dictadura de Primo de Rivera, s'intenten solucionar els problemes del país, però no s'aconsegueix degut a la complexa vida política espanyola. Al 1931, els partits republicans, guanyen les eleccions establint així la Segona República, que veuen frustrades les seves intencions de transformar la societat espanyola a causa dels enfrontaments ideològics. Aquests desemboquen en la Guerra Civil al 1936, que té com a fi la victòria dels nacionalistes al 1939.

# data[].attributes.body
Coneixem per Noucentisme català el moviment político-cultural que es dóna als Països Catalans durant el primer terç del segle XX (1906-1923).

# data[].attributes.body
El segle XX és un segle de grans canvis deguts a les circumstàncies heredades del segle anterior, que suponsen una transformació constant i radical de les corrents ideològiques i de les tendències artístiques. Tots aquests fets es veuen reflectits en els autors de l'època i poc a poc, la societat es va anar tancant en un materialisme, que despreciava els valors humanistes com a conseqüència del progrés tècnic i científic, i que desemboquen en un obsessiu consumisme.

# data[].attributes.body
El noucentisme va ser un moviment cultural i ideològic molt present a la Catalunya dels primers trenta anys del segle XX. El seu programa modernitzador i catalanista el reflectien la literatura i l’art del moment, però també va influir en el desenvolupament científic i econòmic de principis de segle. Es va caracteritzar per la voluntat de renovació dels intel·lectuals i artistes del nou segle, sovint en contraposició als del segle anterior.

# data[].attributes.headline
1. Arbitrearetat: transformació de la realitat.    2. Classicisme: passat grecoromà com un espai comú de civilització.     3. Civilitat: es defensa a Catalunya ciutat (Barcelona).   4. Rebuig de l'espontanietat.     5. poesia: predomini sobre la novela.      6.LLENGUA LITERÀRIA                                                       

# data[].attributes.subject
1. Arbitrearetat: transformació de la realitat.    2. Classicisme: passat grecoromà com un espai comú de civilització.     3. Civilitat: es defensa a Catalunya ciutat (Barcelona).   4. Rebuig de l'espontanietat.     5. poesia: predomini sobre la novela.      6.LLENGUA LITERÀRIA                                                       

# data[].attributes.headline
Els noucentistes anhelaven establir un model propi autòcton i es volia aconseguir l’hegemonia política de la burgesia catalana

# data[].attributes.subject
Els noucentistes anhelaven establir un model propi autòcton i es volia aconseguir l’hegemonia política de la burgesia catalana

# data[].attributes.headline
Al 1906, per primera vegada, Eugeni d’Ors, es firmava amb el pseudònim de ‘Xènius’

# data[].attributes.subject
Al 1906, per primera vegada, Eugeni d’Ors, es firmava amb el pseudònim de ‘Xènius’

# data[].attributes.body
El 1917, esdeveniments polítics van marcar el declivi del Noucentisme. La mort de Prat de la Rica va portar Puig i Cadafalch al capdavant de la Mancomunitat. A la Lliga Regionalista, liderada per Cambó, hi va haver canvis cap a una posició conservadora, allunyant intel·lectuals. Aquests canvis van causar malestar i van portar d'Ors a Madrid i Carner al cos diplomàtic. Hi va haver una escissió a la Lliga i va sorgir Acció Catalana el 1922, crítica amb la Lliga. El cop de Primo de Rivera el 1923 va marcar l'inici de la dictadura i la supressió de la Mancomunitat el 1925.

# data[].attributes.body
Eugeni d’Ors va ser el primer intel•l’actual català que es va poder dedicar professionalment a l’escriptura. Insígnia del Noucentisme, es va convertir en el verbalitzat or dels trests ideòlogics i estètics del moviment. Ors va ser la imatge de l’intel•l’actual modern europeu : una assagita disposat a escolar “les palpitacions del temps”

La seva obra mes important va ser “ El Glosari”

# data[].attributes.body
El Noucentisme va substituir els postulats del Modernisme per un afany de claredat i ordre. D’ aquesta manera, va connectar amb el món clàssic i mediterrani. La creació literària es va convertir en una eina del projecte de construcció de la “ Catalunya ideal”

# data[].attributes.body
Una característica distintiva del Noucentisme va ser el seu fort èmfasi en la llengua catalana i la seva promoció activa com a component essencial de la identitat cultural de Catalunya. El moviment va advocar per la preservació i revitalització de la llengua catalana, reconeixent-la com un pilar fonamental enmig de la modernització i els canvis del segle XX.

# data[].attributes.body
El noucentisme va ser un moviment cultural i ideològic molt present a la Catalunya dels primers trenta anys del segle XX. El seu programa modernitzador i catalanista el reflectien la literatura i l’art del moment, però també va influir en el desenvolupament científic i econòmic de principis de segle. Es va caracteritzar per la voluntat de renovació dels intel·lectuals i artistes del nou segle, sovint en contraposició als del segle anterior.

# data[].attributes.body
Josep Maria López-Picó va ser un poeta i editor català. Va ser membre de la Secció Filològica de l’Institut d’Estudis Catalans i de l’Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona. López-Picó va ser un dels poetes noucentistes més importants, i va destacar per la seva obra poètica, que va ser influenciada per Ausiàs March i els simbolistes francesos. Va ser molt amic de Josep Carner i mestre de Carles Riba. López-Picó va fundar, juntament amb Joaquim Folguera i Poal, La Revista i la col·lecció “Publicacions de La Revista”.

# data[].attributes.body
Prat de la Riba emprava aquest terme per fer patent la maduresa de Catalunya per assolir una funció directora dins un bon govern d'Espanya amb idees modernitzadores. Es promouen accions de "Catalunya enfora", com l'actuació mercantil exterior de la burgesia catalana a la recerca de l'expansió, i de "Catalunya endins", amb la voluntat de superar els conflic- tes de classe social i unir-se en un ideal comú noucentista.

# data[].attributes.body
La ciutat va ser un tema recurrent en la literatura noucentista, i les obres es situen habitualment en escenes quotidianes dels seus carrers i jardins. Els noucentistes van buscar la cooperació i la realització col·lectiva d’un poble, i van posar la poesia en el terreny literari més elevat, per damunt dels altres gèneres.

# data[].attributes.body
Els noucentistes anhelaven establir un model propi autòcton. Les institucions noucentistes, com l’Institut d’Estudis Catalans i la Biblioteca de Catalunya, van néixer com a rebuig de les estructures pròpies de l’administració de l’estat provincial i de la llei de jurisdiccions. Es volia aconseguir l’hegemonia política de la burgesia catalana.

# data[].attributes.headline
Guerau de Liost i La Muntanya d’ametistes 

# data[].attributes.subject
Guerau de Liost i La Muntanya d’ametistes 

# data[].attributes.body
Guerau de Liost és un poeta català que va viure al segle XIV. La seva obra més coneguda és “Lo somni” (El somni), un poema que consta de quatre cants. En un dels cants d’aquest poema, conegut com a “Cant de la Muntanya d’Ametistes”, Guerau de Liost narra un somni en què un home s’enfila a una muntanya d’ametistes. A mesura que puja, descobreix una sèrie de visions i escenes misterioses. Aquesta muntanya d’ametistes simbolitza sovint una cerca de la perfecció o el coneixement, i el poema és ric en simbolisme i imatgeria poètica.

# data[].attributes.body
El Noucentisme transcorr abraça el període entre el 1906 i 1923, dividit en tres períodes:

·ETAPA FUNDACIONAL (1906-1911)

Prat de Riba i Eugeni d'Ors establiren les bases ideològiques i estètiques del moviment. L'obra de Josep Carner i de Miquel Costa i Llobera va consolidar la poètic noucentista. Prové dels models clàsics grecollatins, s'emmiralla en el Mediterrani i cerca l'artifici i el rigor de la forma en lloc de l'espontaneïtat dels modernistes.

·ETAPA DE PLENITUD (1911-1917)

La culminació de l'obra de govern de Prat de la Riba i l'establiment de la llengua literària varen comportar la plenitud del moviment. A més van morir Joan Maragall i Isidre Nonell, figures claus del modernisme.

Al 1911 Eugeni dOrs publicà La ben plantada, que recull els ideals noucentistes i Joaquim Horta va signar l'Almanach dels Noucentistes, que cataloga les figures destacades.

·ETAPA DE CRISI I ABANDONAMENT (1917-1923)

La mort de Prat de la Riba al 1917 va provocar una escissió dins la Lliga Regionalista i el naixement d'un nou partit polític, Acció Catalana.

Varen ser temps convulsos, conseqüències de la I Guerra Mundial, la Revolució Rusa, les revoltes obreres i l'agitació anarquista, que tot plegat va desembocar en la dictadura de Primo de Rivera .

El noucentisme literari es diluïa i es preparaba per un canvi estètic pròxim, les avantguardes

# data[].attributes.body
Costa i Llobera descriuen "Els fruits saborosos" com un llibre on és " senzill i noble tot, com l'art hel•lènic". Carner i Costa i Llobera volien construir a crear una Arcàdia catalana. L'Arcàdia és una regió de l'antiga Grècia que té la consideración literària de lloc paradisíac.

# data[].attributes.body
El Noucentisme abraça el període comprès entre el 1906 i el 1923, i passa per diverses etapes, que n'expliquen l'evolució.

ETAPA FUNDACIONAL (1906-1911)

Els texts doctrinals de Prat de la Riba i d'Eugeni d'Ors establiren les bases ideològiques i estètiques del moviment.

L'obra de Josep Carner i de Miquel Costa i Llobera va consolidar la poètica noucentista. Prové dels models clàssics grecollatins i cerca l'artifici i el rigor de la forma en lloc de l'espontenïtat dels modernistes.

ETAPA DE PLENITUD (1911-1917)

La culminació de l'obra de govern de Prat de la Riba i l'establiment de la llengua literària varen comportar la plenitud del moviment. A més en el 1911 varen morir Joan Maragall i Isidre Nonell, això va ser el punt i final del corrent.

ETAPA DE CRISI I ABANDONAMENT (1917-1923)

El naixement del nou partit polític, Acció Catalana es va evidenciar per la mort de Prat de Riba.

A causa de les conseqüències de la I Guerra Mundial, la Revolució Russa, les revoltes obreres i l'agitació anarquista va provocar el cop d'estat de Primo de Rivera que va ser l'inici d'una dictadura que suprimí la Mancomunitat de Catalunya. El Noucentisme es va accentuar amb la partida d'Eugeni d'Ors i l'ingrés de Josep Carner.

El noucentisme literari es diluïa i s'estava preparant un canvi d'estètica que arribaria amb força: el moviment de les avantguardes.

# data[].attributes.body
El desequilibri entre els gèneres literaris concreats pel Noucentrisme s'anomena paradoxa noucentista. El gènere per excel•lència és la poesía, seguit de l'assaig, en detriment de la novel•la i el teatre. La poesia permet acomplir els ideals noucentistes de contenció i perfecció formal.

# data[].attributes.headline
Divergencies entre el Modernisme i el Noucentisme:

# data[].attributes.subject
Divergencies entre el Modernisme i el Noucentisme:

# data[].attributes.body
·Modernisme: moviment ruralistai europeista que s'emmiralla en propostes del centre i el nord d'Europa. L'artista se sent enfrontat a la societat.

·Noucentisme: moviment urbà, cosmopolità i classicista. El seu ideal és el Mediterrani. Els intel·lectuals es professionalitzen en la infraestructura politicocultural de la Mancomunitat.

# data[].attributes.body
Els noucentistes varen trobar en els poetes de l'Escola Mallorquina, Miquel Costa i Llobrera i Joan Alcover, elements per nodrir la seva poètica: perfecció formal, depuració lingüística, models clàssics, recerca d'equilibri, contenció emocional, subjetivisme i intimisme, perfeccionament del vers, nacionalisme tradicionalista, exaltació del paisatge i temàtica paisatgística d'arrel mediterrània.

# data[].attributes.headline
Tercera Etapa: poesia metafísica (1925-1939)

# data[].attributes.subject
Tercera Etapa: poesia metafísica (1925-1939)

# data[].attributes.body
"El cor quiet" (1925) és el primer llibre escrit fora de Catalunya i suposa un canvi respecte del conjunt de l'obra anterior perquè, tot i que no abandona la preocupació per la perfecció formal i la tècnica de composició dels poemes, connecta amb el postsimbolisme, tendeix a l'abstracció i inclou reflexions de caire metafísica. És en aquesta etapa que es comencen a definir les seves teories poètiques, vinculades a l'anomenada poesia pura.

# data[].attributes.body
A principis del s.XX la burgesia catalana va consolidar el seu creixement econòmic i va evolucionar cap a una política catalanista pròpia, que va trobar la projecció artística i cultural en el Noucentisme.

Aquest coincideix amb el Modernisme en la voluntat d'acostar Catalunya a Europa. Però la diferència és la capacitat del Noucentisme de crear un moviment on intel·lectuals, artistes i polítics endeguen un projecte comú.

# data[].attributes.body
La seva obra "Illa per dins" (1927) és una novel·la que combina elements realistes i simbolistes. La novel·la es centra en la vida d'un jove pintor i explora temes com l'art I la relació de la vida interior i exterior del protagonista. Tot i que no és àmpliament reconegut, la seva obra demostra la seva habilitat per incorporar elements del noucentisme i modernisme en la seva narració.

# data[].attributes.body
El noucentisme va ser un moviment cultural a Catalunya inicis del segle XX. Cercava la modernització i la identitat catalana en un context de canvi social i industrialització. És caracteritzava pel Seu enfocament racional, el classicisme, la promoció del Català i l'obertura a influències internacionals. Va passar per diverses etapes i va afectar la literatura, l'arquitectura i altres disciplines culturals, deixant una empremta significativa en la cultura catalana.

# data[].attributes.headline
“El pi de Formentor” Miquel Costa i Llobera

# data[].attributes.subject
“El pi de Formentor” Miquel Costa i Llobera

# data[].attributes.body
L’autor forma part de L’ESCOLA MALLORQUINA, cosa que es veu reflectit en les seves obres. “Lo pi de Formentor” és el poema més conegut del seu llibre de “Poesies” (1885). Té una imatge que comunica bellesa amb una clara ressonància clàssica. Hi ha una interpretació romàntica del paisatge amb molt de símbols. El poema es pot dividir en dues parts, a la primera, el poeta introdueix un pi que és capaç de superar qualsevol obstacle amb declaració d'amor i admiració, (que el poeta té per l'arbre). La segona part, l'autor el que fa és donar-li vida a aquest arbre amb recursos com la personificació i també fa referència a la seva inclinació religiosa.

# data[].attributes.body
El modernisme va ser un moviment cultural i artístic que sorgeix a principis del segle XX, en Catalunya. La burgesia catalana va consolidar el seu creixement econòmic i va evolucionar cap a una política catalanista pròpia, que va trobar la projecció artística i cultural en el Noucentisme. Els noucentistes buscaven una tornada a la claredat, la racionalitat i la simplicitat en l'art i la cultura.

# data[].attributes.body
1. El classsicisme i el Mediterrani. El noucentisme es va basar en les formes d’art clàssiques. Gira la mirada cap a Grècia i el mar Mediterrani esdevé un centre neuràlgic. El paisatge representat en la pintura noucentista és mediterrani, també l’arquitectura torna a formes clàssiques. Per exemple: la columna.

2. La ciutat com a lloc de modernitat. La ciutat esdevé escenari literari i les obres se situen habitualment en escenes quotidianes com els carrers i jardins.

3. La civilitat. Aquesta novè generació cerca la cooperació, el grup, la realització col·lectiva d’un poble.

# data[].attributes.body
Les etapes del Noucentisme varen ser:

1- 1906-1917 : varen ser els anys més esplendorosos,que varen ser inflüits pel Glossari d'Eugeni d'Ors.

2- 1917-1923 : en aquests anys el Noucentisme va començar a decaure. La mort d'Enric Prat de la Riba va ser a l'any 1917 i a l'any 1923 es va produir el cop d'estat del general Primo de Rivera. En aquell mateix any, Eugeni d'Ors abandona Catalunya.

# data[].attributes.body
El Noucentisme va ser un moviment cultural català del segle XX que va promoure la síntesi entre modernitat i tradició. Es caracteritzava per un enfocament en les formes clàssiques i la purificació estilística. A través de la literatura, l'arquitectura i les arts visuals, els noucentistes van buscar una expressió autèntica de la identitat catalana, combinant elements moderns amb l'apreciació de la riquesa cultural del passat.

# data[].attributes.body
És una comèdia en tres actes que va escriure l'any 1902. Aquesta obra va ser influent dins del modernisme i va reflectir les preocupacions i les tensions socials de l'època. "Les mongetes" és una obra satírica que critica la hipocresia i la doble moral de la burgesia catalana de l'època, i va ser ben rebuda pel públic i la crítica.

# data[].attributes.body
El Noucentisme fou un moviment cultural i artístic que va sorgir a Catalunya a principis del segle XX com una reacció al modernisme. Va promoure l'identitat catalana, l'ús de la llengua catalana i la renovació de la societat mitjançant l'educació i la cultura. Aquest moviment va ser influït pel context europeu de la Renaixença cultural i va buscar una estètica més austera en arquitectura i art. Va deixar un llegat durador en la cultura catalana i va contribuir a la formació de la identitat cultural de Catalunya.

# data[].attributes.body
Joan Maragall i Gorina va néixer el 10 d'octubre de 1860 a Barcelona, Catalunya. Va ser un poeta, escriptor i pensador català que va jugar un paper fonamental en el moviment literari i cultural del noucentisme.

Maragall va estudiar dret a la Universitat de Barcelona, però va abandonar la seva carrera per dedicar-se a la literatura i a la seva passió per la poesia. Va ser un dels fundadors de la revista "Joventut" i va col·laborar en altres publicacions literàries de l'època.

La seva obra poètica es caracteritza per la seva profunda reflexió sobre la vida, la natura i la identitat catalana. Va utilitzar un llenguatge ric i evocador per expressar les seves emocions i les seves idees. Algunes de les seves obres més conegudes són "Les sònies", "Enllà" i "Oda a Barcelona".

A més de la seva faceta com a poeta, Maragall també va ser un destacat assagista i crític literari. Va escriure sobre temes com la política, la cultura i la societat, sempre defensant els valors del catalanisme i la necessitat de preservar la identitat i la llengua catalanes.

Joan Maragall va morir el 20 de desembre de 1911 a Barcelona, deixant un llegat literari i intel·lectual molt important per a la cultura catalana. La seva obra continua sent estudiada i apreciada avui en dia, i la seva figura és considerada una de les més importants de la literatura catalana del segle XX.

# data[].attributes.body
El noucentisme va ser un moviment artístic i cultural que va tenir lloc a Catalunya durant les primeres dècades del segle XX, especialment entre 1906 i 1923. Va sorgir com una reacció al modernisme i buscava una renovació estètica i cultural basada en la tradició i la modernitat.

El noucentisme es va caracteritzar pel seu afany de modernització i el seu desig de projectar una imatge de Catalunya com una societat avançada i cosmopolita. Els artistes i intel·lectuals noucentistes defensaven la importància de la cultura i l'art com a motors del progrés social i econòmic.

En l'àmbit literari, van destacar figures com Eugeni d'Ors, Josep Carner i Joan Maragall, que es van inspirar en la tradició clàssica i en les corrents literàries europees de l'època. En la pintura, van destacar artistes com Ramon Casas i Joaquim Sunyer, que es van allunyar de l'exuberància del modernisme i van buscar una estètica més sobria i equilibrada.

El noucentisme també va tenir un fort component polític, ja que molts dels seus representants eren nacionalistes catalans i defensaven l'autonomia de Catalunya dins d'Espanya. No obstant això, el moviment no va estar exempt de polèmica i va generar debats sobre la seva relació amb la identitat catalana i el seu posicionament davant d'altres corrents artístiques i polítiques.

# data[].attributes.body
Cerca de racionalitat: Els noucentistes van advocar per una major racionalitat i funcionalitat en tots els aspectes de la vida cultural i social, allunyant-se dels excessos del modernisme que els van precedir. Defensa de la llengua i la identitat catalanes: Promogueren l'ús i la promoció del català com a llengua i cultura distintiva, cercant revitalitzar la identitat catalana. Arquitectura sòbria: A l'arquitectura, es va afavorir un estil més sobri i funcional, allunyat de l'ornamentació excessiva, i es va promoure la creació d'edificis públics i urbanisme de qualitat. Nacionalisme cultural: Els noucentistes van advocar per la preservació i la promoció de la cultura catalana en un context d'Espanya, cosa que va influir en l'educació i la literatura de l'època. Renovació literària: A la literatura, es va buscar una renovació estilística i temàtica, amb autors com Josep Carner, Eugeni d'Ors i altres, que van escriure en un català depurat.

# data[].attributes.body
Carles Riba (1893-1959) fou poeta, crític, narrador i traductor, a més de professor. Es va formar, com tota la seva generació, en ple Noucentisme. Un dels seus relats L’ingenu amor (1924), contes no específicament per a infants sobre temes com ara l’amor, el sacrifici, etc.,

# data[].attributes.body
L'objectiu del Noucentisme és la recerca de l'art pur, de l'art per l'art, de la poesia pura i de l'autonomia de l'obra artística, que ha de ser ben feta, perfecta, autònoma. Domina l'ordre, la perfecció i la bellesa.

# data[].attributes.body
Va ser un compositor i pianista conegut per la seva contribució a la música clàssica i la seva influència en la música catalana. La seva obra va reflectir la recerca d'una música més nacionalista i tradicional.

# data[].attributes.body
El moviment estava estretament vinculat al nacionalisme català i promovia la cultura i la llengua catalana com a elements fonamentals de la identitat catalana. Es buscava la revitalització de la llengua catalana i el seu ús a la literatura i l'art.

# data[].attributes.body
El noucentisme català fou un moviment cultural i ideològic que va tenir lloc a Catalunya durant les primeres tres dècades del segle XX. El moviment es va caracteritzar pel seu programa modernitzador i catalanista, que es va reflectir en la literatura i l’art de l’època, així com en el desenvolupament científic i econòmic de principis de segle. El noucentisme es va dividir en dues tendències principals: una més formalista, que tenia com a representants a Jeroni Zanné i Guillem Tell i Lafont, i una més espontània, que tenia com a màxim representant a Joan Maragall. El moviment es va dissoldre després de la dictadura de primo de rivera al 1923.

# data[].attributes.body
El noucentisme va ser un moviment literari i cultural que va sorgir a Espanya durant la primera meitat del segle XX, especialment a la dècada de 1920. Es va caracteritzar per la seva recerca de modernitat i el seu rebuig als corrents literaris anteriors, com el modernisme i el romanticisme.

# data[].attributes.body
Polític, financer i home d'estat català.Paper rellevant a la politica espanyola.

Accions polítiques i econòmiques i participació en el govern espanyol.

# data[].attributes.headline
Característiques --> Racionalisme i classicisme

# data[].attributes.subject
Característiques --> Racionalisme i classicisme

# data[].attributes.body
El noucentisme es va distanciar dels excessos formals i temàtics del modernisme i va promoure una estètica més clàssica i racional. Es va inspirar en valors clàssics i ideals de l'antiguitat grega i romana.

# data[].attributes.body
El Noucentisme va representar un canvi significatiu a la literatura i la cultura espanyola de principis del segle XX.

Va ser un moviment que va advocar per una claredat i un compromís més gran amb els problemes contemporanis, i les seves influències es van estendre a la filosofia, l'assaig i la difusió cultural a l'Espanya de l'època, contribuint a un enriquiment intel·lectual i artístic.

# data[].attributes.body
Va ser un moviment que va iniciar-se l'any 1906, i va promoure la modernitat, el catalanisme i la cultura mediterrània. Va tenir un impacte significatiu en la cultura catalana .

# data[].attributes.body
El mediterranisme noucentista és una reivindicació de la cultura i la civilització mediterrània, basada en els valors de la claredat, l'equilibri i la bellesa.

# data[].attributes.headline
Quarta etapa (poesia d'exili): Nabí (1941)

# data[].attributes.subject
Quarta etapa (poesia d'exili): Nabí (1941)

# data[].attributes.body
Es va publicar a Buenos Aires. Es tracta d'un poema narratiu extens sobre la història del profeta Jonàs, que no vol obeir Déu, tot i que finalment aprèn la lliçó de la fe i és perdonat. Carner trasbalsat per la mort del seu pare, de la seva primera dona i de Guerau de Liost, per la Guerra Civil i per l'exili, s'identifica amb Jonàs.

Aquesta obra és una reflexió profunda sobre la condició humana i constitueix el punt més àlgid de la maduresa poètica carneriana.

# data[].attributes.body
El 1917 es varen succeir una série de fets, sobretot polítics, que varen estroncar el futur del Noucentisme. El seu principal ideòleg i protector, Prat de la Riba, va morir aquell any i Josep Puig i Cadafalch el va substituir al capdavant de la Mancomunitat.

# data[].attributes.body
Gabriel Alomar (Palma, 1873-el Caire, 1941), escriptor i crític literari, forma un cas a part dins l'Escola Mallorquina: tot i estar d'acord amb els principis estètics dels dos representants principals de l'Escola, es va adscriure a l'ideari del moviment modernista de Catalunya perquè pretenia renovar la societat mallorquina del seu temps. Que Alomar estigués relativament allunyat de l'Escola va ser més per raons ideològiques que literàries, i el seu allunyament va ser més dramàtic que el dels intel·lectuals de Catalunya, perquè s'oposava a una societat encara més tancada que la catalana. El liberalisme de Gabriel Alomar topava frontalment amb el conser- vadorisme dels intel·lectuals illencs.

# data[].attributes.body
Per materialitzar el projecte noucentista, Prat de la Riba va comptar amb prohoms com Eugeni d'Ors, verbalitzador del discurs noucentista a través de la difusió de mots clau (imperialisme, arbitrarisme, civilisme...) a les seves gloses diàries a La Veu de Catalunya; Pompeu Fabra, "arquitecte de la norma lingüística, i Josep Carner, "príncep dels poetes", que va posar en pràctica la poètica d'Ors i la nova llengua literària.

# data[].attributes.headline
Jaume Bofill i Mates, pseudònim Guerau de Liost( "La muntanya d'ametistes)

# data[].attributes.subject
Jaume Bofill i Mates, pseudònim Guerau de Liost( "La muntanya d'ametistes)

# data[].attributes.body
Jaume Bofill i Mates(1878-1933) va néixer en el si d'una família de terratinents. Es va donar a conèixer a la revista literària Catalunya, que dirigia el seu amic Josep Carner. Era conegut com a brillant orador i assagista polític. La seva obra La muntanya d'ametistes es considera el manifest estètic de la poètica noucentista, està dividit en set seccions i dedicat al Montseny, que s'hi presenta, en contrast amb el ruralisme modernista, com a font d'harmonia.

# data[].attributes.body
A principis de segle XX, l'evolució política catalana i el creixement econòmic per part dels burgesos, varen fer que trobessin una projecció artística i cultural en el Noucentisme.

El Noucentisme és un moviment urbà, cosmopolita i classicista. El seu ideal és el Mediterrani. Els intel·lectuals es professionalitzen en la infraestructura politicocultural de la Mancomunitat.

Es divideix en tres etapes:

-Fundacional(1906-1911)

-De plenitud(1911-1917)

-De crisi i abandonament(1917-1923)

Algunes de les característiques del Noucentisme són l' "imperialisme", quan es tracta de referir-se a l'actuació en política i cultura, i l' "arbitrarisme", quan es parla d'art i estètica.

# data[].attributes.body
A principis del segle XX la burgesia catalana va consolidar el seu creixement econòmic i va evolucionar cap a una política catalanista pròpia, que va trobar la projecció artística i cultural en el Noucentisme.

Eugeni d'Ors va encunyar el mot noucentisme a la secció "Glosari" del diari La Veu de Catalunya. A la glosa "Dos llibres" (27-VI-1906) compara Enllà, de Joan Maragall, amb La nacionalitat catalana, d'Enric Prat de la Riba, i situa ambdues obres en generacions diferents:

# data[].attributes.headline
Fanny de Carles Soldevila.     (Barcelona, ​​1892-1967) 

# data[].attributes.subject
Fanny de Carles Soldevila.     (Barcelona, ​​1892-1967) 

# data[].attributes.body
Fanny és la novel·la més coneguda de Carles Soldevila.Tant per les característiques de la protagonista –una noia
alliberada i autosuficient- com per la seva modernitat, expressada sobretot en la utilització del monòleg interior, aquesta
obra va significar un tomb en la literatura catalana de l’època. Fanny conserva encara, per al lector d’avui, tot l’atractiu
que tenia quan es va publicar el 1929, i es pot considerar el màxim exponent de la prosa de Carles Soldevila.

# data[].attributes.headline
Miquel Costa i Llobera (Pollença, 1854-1922)

# data[].attributes.subject
Miquel Costa i Llobera (Pollença, 1854-1922)

# data[].attributes.body
A “Horacianes” (1906) hi planteja la questió de la inspiració poètica, diferent de la concepció que defensava Maragall. Costa defensava la perfecció de la forma i tots els poemes d'aquest recull reflecteixen l'harmonia que hi ha d'haver entre les idees i les paraules. Preocupat per la humanització del paisatge i pel rigor formal.

# data[].attributes.body
El Noucentisme va substituir els postulats del Modernisme per un afany de claredat i ordre. D'aquesta manera, va connectar amb el món clàssic i mediterrani. La creació literaria es va convertir en una eina del projecte de construcció de la "Catalunya ideal". El gènere per excelència del Noucentisme va ser la poesia, perquè suposava la concreció del domini formal i lingüistic. La poesia noucentista es basava en el culte a la forma com a representació de l'harmonia i de la perfecció. Per contra, la novella va ser el genere més poc treballat en aquest període.

# data[].attributes.body
Auques i ventalls és el nom d'un poemari de Josep Carner publicat en 1914. En aquests poemes Carner mostra els trets propis del noucentisme, com la imatge de la ciutat com a símbol de civilització. S'aprecia un to lleugerament humorístic en algunes composicions, ja que el punt de partida quotidià té tocs costumistes. A partir de cada escena, desenvolupa algun tema literari, amb la bellesa com rerefons comú a tots ells.

# data[].attributes.body
La ciutat: en oposició a la natura modernista i romàntica, es reivindica la ciutat com a ideal, centre de la raó, el seny i el progrés, contraposat a l'instint vist com a barbàrie. L'ideal és la polis grega, centre de govern i vida democràtica

Cerca de ''l'obra ben feta": els autors cerquen la perfecció en tot el que fan, cada obra és un exemple del treball rigorós, les normes i la combinació més estètica per esdevenir un model idealitzat del que hauria de ser, d'un món culte al marge de les turbulències del nou segle.

# data[].attributes.body
Publicada a La Veu de Catalunya entre el 1906 i el 1920. Amb el seu desplaçament a Madrid, começa a publicar en castellà a El Día Gráfico sota el pseudònims de Xènius i Pantarca.

Introdueix mots com, noucentisme, imperialisme, arbitrarisme, civilosme, classicisme i mediterranisme.

Amb les gloses vol crear un gènere nou "prosa d'art" ple d'arcaismes i cultismes.

# data[].attributes.body
Els modernistes intentaven normlaitzar el català, però degut a la falta d'unitat i poder polític, van rebre una ajuda de la Mancomunitat i d'en Prat de la Riba, que va tenir moments crucials en el I Congrés Internacional de la Llengua Catalana i en la creació de l'Institut d'Estudis Catalans.

La reforma definintiva va iniciar el 1912 amb l'incorporació de Fabra en la secció filològica de l'IEC i amb la seva obra, s'inicia la normalització de la llengua.

# data[].attributes.body
Fou fill d'un arqueòleg i mestre d'obres que també havia escrit poesia.

Tot i que en vida només va publicar un llibre de poemes, A mig camí (1926), el (1962) va sortir un volum de les Obres completes, que recollia totes les poesies primerenques i les que havien quedat inèdites. La seva poesia es caracteritza pel rigor formal, i la descripció del paisatge té un to marcadament elegíac. Els temes recurrents de les seves poesies són Déu, l'amor, la terra, la mort i el destí final de les persones.

# data[].attributes.body
L'arbitrarisme era la feina que s'havia de fer "Catalunya endins", amb l'objectiu d'aconseguir la suma dels ideals en la literatura. Josep Carner va concretar la "poètica arbitrària" en dos eixos fonamentals:

-Classicisme: L'obra ha de seguir els models clàssics de proporció, harmonia i equilibri, sobretot en la forma.

-Civilitat: L'obra del nou-cents és civilista, la "Catalunya ideal" s'identifica amb la "Catalunya-ciutat".

# data[].attributes.body
Va estudiar la carrera de dret a Barcelona. Quan va tornar a Palma va començar a escriure versos en castellà inspirats en els lírics de l'època (com Campoamor).

L'obra poètica de Joan Alcover està aplegada en dos llibres: Cap al tard (1909) i Poemes bíblics (1918).

# data[].attributes.body
El programa teòric del Noucentisme disposava d'una terminologia prò-be pia ideada, en bona part, per Eugeni d'Ors, que creia en la feina constant i les intensa d'explicar els conceptes fonamentals del projecte noucentista per assolir la culturització del país. La idea d'"intervenció cultural" es concreta en els termes "imperialisme", quan es tracta de referir-se a l'actuació en política i cultura, i "arbitrarisme", quan es parla d'art i estètica.

► Imperialisme

Prat de la Riba emprava aquest terme per fer patent la maduresa de Catalunya per assolir una funció directora dins un bon govern d'Espanya amb idees modernitzadores. Es promouen accions de "Catalunya enfora", com l'actuació mercantil exterior de la burgesia catalana, i de "Catalunya endins", amb la voluntat de superar els conflic- tes de classe social i unir-se en un ideal comú noucentista.

# data[].attributes.headline
El Llibre dels poetes  és una obra important de Josep Carner, un dels representants més destacats del Noucentisme a Catalunya. Publicat el 1904, aquest llibre és una col·lecció de poemes on Carner ret homenatge a diferents poetes de la història, des de l'antiguitat fins a la seva època.

# data[].attributes.subject
El Llibre dels poetes  és una obra important de Josep Carner, un dels representants més destacats del Noucentisme a Catalunya. Publicat el 1904, aquest llibre és una col·lecció de poemes on Carner ret homenatge a diferents poetes de la història, des de l'antiguitat fins a la seva època.

# data[].attributes.body
Tendència estètica i classicista: El Noucentisme va advocar per un retorn als valors estètics i clàssics. S'ha buscat la puresa, la simplicitat i l'elegància en totes les formes d'art, des de la literatura fins a l'arquitectura.

# data[].attributes.body
El Noucentisme abraça el període comprès entre el 1906 i el 1923, i passa per diverses etapes, que n'expliquen l'evolució.

Etapa fundacional (1906-1911): els texts doctrinals de Prat de la Riba i d'Eugeni d'Ors establiren les bases ideològiques i estètiques del moviment.

Etapa de plenitud (1911-1917): La culminació de l'obra de govern de Prat de la Riba i l'establiment de la llengua literària varen comportar la plenitud del moviment.

Etapa de crisis i abandonament (1917-1923): El 1917 varen succeir una sèrie de fets que estroncaren la trajectòria del Noucentisme. La mort de Prat de la Riba va evidenciar tensions en el panorama polític que va provocar una escissió dins la Lliga Regionalista i el naixament d'un nou partit polític, Acció Catalana (1922)

# data[].attributes.body
distingit com el "príncep dels poetes", el poeta més representatiu del Noucentisme. Amb la publicació el 1906 d'Els fruits saborosos, text fonamental de l'ideal estètic noucentista. L'obra de Josep Carner exemplifica el panorama de la literatura i la cultura catalanes del seu segle.

La primera etapa: aproximació al Modernisme (1901-1906)

La segona etapa: contribució al Noucentisme (1906-1925)

La tercera etapa: poesia metafísica (1925-1939)

La quarta etapa: poesia d'exili (1939-1970)

# data[].attributes.body
A principis del s.XX el catalanisme va evolucionar al nacionalisme polític. El primer pas va ser la creació de la Lliga Regionalista (1901), amb Enric Prat de la Riba. Aquest any, també es va crear Solidaritat Catalana que va guanyar les eleccions provincials de i generals de 1907. Progressivament, crearen institucions com: l'IEC, la Junta de Museus, la Biblioteca de Catalunya.

La situació política a les Balears era molt diferent. Els noucentistes mallorquins miraren la pagesia com a depositària de la llengua, de la tradició, de la família.

# data[].attributes.body
Obra noucentista dins la secció Glossari de La Veu de Catalunya. És la més representativa d'Eugeni d'Ors i del noucentisme català. L'obra es divideix en tres partes i alhora 30 gloses. La trama es veu alterada per l'arribada de la Teresa. Ors va presentant trets definitoris de la protagonista i a través d'aquests fa un compendi dels valors noucentistes. Destaquen valors burgesos com el preciosisme, l'artificiositat, la idealitat, el classicisme,etc...

# data[].attributes.headline
El noucentisme va ser un moviment cultural i ideològic molt present a la Catalunya dels primers trenta anys del segle xx. El seu programa modernitzador i catalanista el reflectien la literatura i l'art del moment, però també va influir en el desenvolupament científic i econòmic de principis de segle. Es va caracteritzar per la voluntat de renovació dels intel·lectuals i artistes del nou segle, sovint en contraposició als del segle anterior.

# data[].attributes.subject
El noucentisme va ser un moviment cultural i ideològic molt present a la Catalunya dels primers trenta anys del segle xx. El seu programa modernitzador i catalanista el reflectien la literatura i l'art del moment, però també va influir en el desenvolupament científic i econòmic de principis de segle. Es va caracteritzar per la voluntat de renovació dels intel·lectuals i artistes del nou segle, sovint en contraposició als del segle anterior.

# data[].attributes.body
Gloses de quaresma (1911)

Conjunt de gloses, aquestes són uns breus comentaris diaris dins la premsa que tenien intenció política i social.

# data[].attributes.headline
La novel·la va ser un gènere menor durant aquest període. La major producció de prosa eren relats breus i contes, ja que era una manera de transmetre les idees sense dispersar-les. La glosa i l'article periodístic van servir com a vehicles d'expressió de les seves teories, sense manifests destacats. El gènere més rellevant és la poesia, amb un gust marcat pel sonet, pels temes clàssics i sovint per un posicionament moral de l'escriptor. 

# data[].attributes.subject
La novel·la va ser un gènere menor durant aquest període. La major producció de prosa eren relats breus i contes, ja que era una manera de transmetre les idees sense dispersar-les. La glosa i l'article periodístic van servir com a vehicles d'expressió de les seves teories, sense manifests destacats. El gènere més rellevant és la poesia, amb un gust marcat pel sonet, pels temes clàssics i sovint per un posicionament moral de l'escriptor. 

# data[].attributes.body
És un llibre de poemes de Josep Carner publicat el 1925. En aquest poemari Carner deixa de banda els temes amorosos i l'humorisme que caracteritzaven els llibres anteriors. En alguns poemes Carner utilitza el narrador amb primera persona, pero en d'altres en tercera. El tret més destacat, en l'àmbit formal, és l'ús de la polimetria, cosa que esdevé una novetat dins el repertori mètric carnerià.

# data[].attributes.body
Recull de poemes de Guerau de Liost.

Llibre plenament noucentista per la forma, el llenguatge i la línia clàssica. Dividit en set seccions, està dedicat a Montseny, que s'hi presenta, en contrast amb el ruralisme modernista, com a font d'harmonia.

Inclou el sonet "Avets i faigs", que descriu i compara aquests dos arbres amb un estil plenament noucentista caracteritzat per l'artificiositat del llenguatge i el distanciament del jo poètic respecte de la realitat presentada.

# data[].attributes.headline
Tercera etapa (1917-1923) Etapa de crisi i abandonament.

# data[].attributes.subject
Tercera etapa (1917-1923) Etapa de crisi i abandonament.

# data[].attributes.body
El 1917 es varen succeir una sèrie de fets que estroncaren la trajectoria del Noucentisme.

Neixement d'un nou partit polític, Acció Catalana (1922).

Varen ser temps convulsos, tot plegat va desembocar en el cop d'estat del Primo de Rivera el 1923, cava l'inici d'una dictadura que suprimí la Mancomunitat de Catalunya (1925). la crisi del noucentisme va accentuar amb la partidade Eugeni d'Ors a Madrid al 1920 i l'ingrés deJosep Carner al cos diplomàtic espanyol el 1921.

El noucentisme literari es diluïa i s'estava preparant per un canvi estètica que arribaria amb força; el moviment de les avantguardes.

# data[].attributes.body
Sorgeixen tots els moviments obrers, això és degut a les pèssimes condicions de treball en que es veuen sotmesos els treballadors.

CARACTERÍSTICA PENSAMENT NOUCENTISME :

La literatura conserva alguns dels trets del Modernisme, però apareix com un atac per aquest. El noucentisme afirma la raó i l'intel·lecte per sobre del sentiment i de l'instint, proposa el principi de plaer enfront del principi de realitat, valora la laboriositat abans que el geni, es decanta més pel funcionalisme que pel decorativisme, resalta la rendibilitat, idealitza les contradiccions reals.

# data[].attributes.body
Els fruits saborosos(1906) dona la data del començament del Noucentisme, suposa el trencament amb els gusts literaris del modernisme i un punt d'inflexió en la concreció dels ideals estètics del Noucentisme.

# data[].attributes.headline
Segona etapa(1911-1917) Etapa de plenitud

# data[].attributes.subject
Segona etapa(1911-1917) Etapa de plenitud

# data[].attributes.body
La culminació de l'obra de govern de Prat de la Riba i l'establiment de la llengua literària varen comportar la plenitud del moviment.

Al 1911 es va morir Joan Maragall i Isidre Nonell.

# data[].attributes.body
Les obres tendeixen a mostrar influències del classicisme grec i romà, amb un enfocament en la simetria, l'equilibri i la bellesa formal.

# data[].attributes.body
Durant aquests primers anys, es va posar l'èmfasi en la renovació de la llengua i la literatura catalana. Es van publicar revistes com "Catalunya" que promovien els valors del Noucentisme.