# data[].attributes.body
Lāčplēša diena ir kopš 1920. gada 11. novembra rīkota Lāčplēša Kara ordeņa svētku un pasniegšanas diena, kas vēlāk kļuvusi par visu Latvijas brīvības cīņās kritušo varoņu piemiņas dienu.

# data[].attributes.headline
Kāda ir viena no pazīstamākajām Lāčplēša dienas tradīcijām?

# data[].attributes.subject
Kāda ir viena no pazīstamākajām Lāčplēša dienas tradīcijām?

# data[].attributes.body
Tā ir svecīšu aizdedzināšana pie Rīgas pils mūra 11. novembra krastmalā.

# data[].attributes.headline
Kurā gadā sākas svecīšu aizdedzināšanas tradīcija?

# data[].attributes.subject
Kurā gadā sākas svecīšu aizdedzināšanas tradīcija?

# data[].attributes.body
Tradīcija aizsākusies 1988. gadā.

# data[].attributes.body
Andrejs Pumpurs sarakstīja savu apjomīgo poēmu laika posmā no 1872. līdz 1887. gadam.

# data[].attributes.headline
Kurā gadā izdots varoņeposs ''Lāčplēsis''?

# data[].attributes.subject
Kurā gadā izdots varoņeposs ''Lāčplēsis''?

# data[].attributes.body
"Lāčplēsis" izdots 1888. gadā.

# data[].attributes.headline
Kāds bija oficiālais Lāčplēša dienas nosaukums 1935.gadā?

# data[].attributes.subject
Kāds bija oficiālais Lāčplēša dienas nosaukums 1935.gadā?

# data[].attributes.body
Armijas, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieru, kara invalīdu un Brīvības kara dalībnieku svētki.

# data[].attributes.body
Lāčplēša diena Rīgā, 11.11.2014.

# data[].attributes.body
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieru gājiens no Esplanādes uz svētku mielastu Satversmes sapulces namā. 11.11.1920.

# data[].attributes.body
Lāčplēša Kara ordenis bija Latvijas augstākais valsts militārais apbalvojums laikā no 1920. līdz 1928. gadam. To pasniedza Latvijas brīvības cīņu veterāniem, un ārzemju valstsvīriem, diplomātiskā protokola ietvaros. Kopā tika pasniegti 2146 LKO, no tiem 11 I šķiras, 61 II šķiras un 2074 III šķiras ordeņi. 322 ordeņi tika izsniegti ārzemniekiem. Kā pēdējie ordeni saņēma Polijas Pirmais maršals Juzefs Pilsudskis un Itālijas diktators Benito Musolīni.

# data[].attributes.body
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri Satversmes sapulces namā. 11.11.1920.

# data[].attributes.body
Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri Rīgas pilī pie Valsts prezidenta Gustava Zemgala. 11.11.1927.

# data[].attributes.body
Priekšplānā no labās: Alberts Bels un Ēvalds Valters, uzvelkot Latvijas sarkanbaltsarkano karogu Rīgas pils Svētā Gara tornī. 11.11.1988

# data[].attributes.headline
Kuras Lāčplēša dienas tradīcijas iedibinātas mūsdienās? Stāsta vēsturnieks Mārtiņš Vāveris. 

# data[].attributes.subject
Kuras Lāčplēša dienas tradīcijas iedibinātas mūsdienās? Stāsta vēsturnieks Mārtiņš Vāveris. 

# data[].attributes.body
Svecīšu likšana pie Rīgas pils mūra aizsākās 1988. gada 11. novembrī – dienā, kad atjaunoja Lāčplēša dienas tradīciju.

Savukārt Latvijas karodziņa spraušanu pie apģērba kā tradīciju ieviesa 2007. gadā.

Lāpu gājiens pēdējos 20 gadus ir neiztrūkstoša Lāčplēša dienas tradīcija.

Savukārt tradīcijas, kas nāk no 20. gadiem un saglabājušās līdz mūsdienām, ir militārā parāde, pateicības dievkalpojums, piemiņas brīdis Rīgas Brāļu kapos, kā arī īpaša Lāčplēša dienas kultūras programma.

Vēsturnieks pauda pārliecību, ka mūsdienu sabiedrībā ir pietiekams patriotisma līmenis.