# data[].attributes.attachment_link.title
2026 05 06 Valvonta-asiakirja Vilpeilän Vekarat ryhmis

# data[].attributes.body
Sekä ruokalista, että suunnitellut toiminnat saattavat muuttua tilanteiden mukana

# data[].attributes.body
Toimintakausi 2025-2026

# data[].attributes.body
25.11.2025

# data[].attributes.body
Toimintakausi 2026-2027

# data[].attributes.body
Tietoja toimintatavoista, päivienkulusta sekä mukaan otettavista tavaroista.

# data[].attributes.body
Ohjeistus varoajoista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisällysluettelo
1. Yleistä lasten sairastuvuudesta ja infektioiden torjunnasta 2. Tarttuvien tautien torjunta päiväkodeissa 2.1 Hyvä käsihygienia 2.2 Suojaesiliinan käyttö 2.3 Ruoan jakaminen 2.4 Hampaiden pesu 2.5 Tuttihuolto 2.6 Vaipan vaihto 2.7 Pottatoimet 2.8 WC-pönttöä käyttävät lapset 2.9 Eritetahrojen poisto 2.10 Eritepyykki 2.11 Lelujen puhdistus 2.12 Roolivaatteet 2.13 Päivittäinen kosketuspintojen puhdistus 3. Suositus varhaiskasvatuksen poissaolon ajoista eri infektiosairauksien yhteydessä
1. Yleistä lasten sairastuvuudesta ja infektioiden torjunnasta

Imeväisikäinen ja leikki-ikäinen lapsi voi sairastaa 5-10 tavallista tartuntatautia eli infektiota vuosittain. Hengitystietulehduksia voi aiheuttaa yli sata eri virusta. Infektioita esiintyy eniten syys-, talvi- ja kevätaikaan. Lapset sairastavat eniten infektioita 9 kk:n iästä puolentoista vuoden ikään. Tavallisesti infektiot kestävät muutamasta päivästä viikkoon, lisäksi tämän jälkeinen toipilasaika voi kestää päivistä viikkoon. Lasten vastustuskyky kehittyy tartuntojen myötä. Ihannetapauksessa lapsi sairastaa taudin vähäoireisena tai oireettomana. Osa lapsista sairastuu kuitenkin oireiseen tautiin lähes jokaisesta kohtaamastaan tartunnasta ja joutuvat infektiokierteeseen.

Taudinaiheuttajat tarttuvat sairaasta henkilöstä terveeseen tavallisimmin hengitysteiden välityksellä. Myös uloste tai muut eritteet, voivat levittää taudinaiheuttajia, yleensä käsien välityksellä.

Tauti voi olla tarttuva jo ennen oireiden puhkeamista. Tästä syystä ryhmässä voi olla paljon oireettomia taudinkantajia jo silloin, kun ensimmäinen oireinen sairastapaus havaitaan. Tarttuvien tautien leviämistä ei kokonaan pystytäkään torjumaan siten, että sairaat lapset eristetään varhaiskasvatuksesta. Usein lapsiryhmässä on samanaikaisesti sekä oireettomia, tartuttavia taudinkantajia ja oireisia lapsia sekä taudista jo toipuvia.

Sairaan lapsen kannalta on tärkeää, että hän saa sairastaa tautinsa kotona ja toipua siitä, kunnes hän taas pystyy osallistumaan normaaliin toimintaan varhaiskasvatuksessa. Toipumisajat ovat yksilöllisiä eikä niille voi antaa yleisiä suosituksia. Taudista toipumisaika tulee harkita aina lapsikohtaisesti.

Mikäli lapsi sairastuu kesken hoitopäivän, on sairastumisesta hyvä ilmoittaa vanhemmille ja sopia lapsen noutamisesta. Tällöin vanhemmat saavat tarvittaessa varhaiskasvatuksesta todistuksen lapsen sairastumisesta.

2. Tarttuvien tautien torjunta päiväkodeissa

Infektioiden leviämiseen varhaiskasvatuksessa voidaan vaikuttaa yksinkertaisin keinoin lapsen ikä ja lapsiryhmä huomioon ottaen.

2.1 Hyvä käsihygienia

Päiväkodin henkilökunta ei käytä työssä ollessa rannekelloa, sormuksia, käsikoruja sekä rakenne- tai geelikynsiä. Kynnet pidetään lyhyinä. Työntekijän käsien ihon tulee olla ehjä. Koska epidemia- ja sen epäilytilanteessa käsihygieniaa tehostetaan, pitää työtekijöiden kiinnittää erityistä huomiota käsien ihon hoitoon ja rasvaukseen.

Kädet ja sormenpäät levittävät ja siirtävät mikrobeja tehokkaasti paikasta toiseen. Infektioiden vähentämisessä on käsienpesu kaikkein tärkein ja tehokkain menetelmä. Hygieniakäytäntöjä tehostettaessa, tehostetaan pesukertoja ja kiinnitetään huomiota oikeaan käsienpesutapaan. Lyhyet kynnet helpottavat käsien puhdistamista.

Henkilökunnan käsien pesu vedellä ja pesunesteellä

päiväkotiin tullessa ja sieltä lähdettäessä

kädet ovat näkyvästi likaiset

ennen/ jälkeen ruuan jakamisen tai ruokailun

WC:ssä käynnin jälkeen

oksennus- ja ripulieritteiden käsittelyn jälkeen: suojakäsineiden riisuminen, käsien pesu ja käsien desinfektio käsihuuhteella

eritteiden siivoamisen jälkeen

oltuaan kontaktissa sairastuneen lapsen kanssa

pöytien pyyhkimisen jälkeen

lapsen WC-toimien ja vaipanvaihdon jälkeen

yskimisen, niistämisen ja aivastamisen jälkeen, jos käsissä on eritettä

lasten riisumisen jälkeen/ ulkoilusta tullessa

Aikuinen opettaa lapsille oikean tavan pestä kädet ja vastaa lasten käsihygienian toteutumisesta.
Lasten käsien pesu vedellä ja pesunesteellä aina

päiväkotiin tullessa, lähtiessä ja kotiin saavuttaessa huoltajien valvomana

ulkoilusta sisään tullessa

ennen ruokailua

vaipanvaihdon ja WC:ssä käynnin jälkeen

yskimisen, niistämisen ja aivastamisen jälkeen

kun käsissä on näkyvää likaa

jos lapsi on leikkinyt sairastuneen ja kotiin lähetetyn lapsen kanssa.

Käsien desinfektio käsihuuhteella

Käytetään vähintään 70% etanolikäsihuuhdetta. Käsihuuhde tulee olla helposti saatavilla. Aikuisen käsiin laitetaan huuhdetta riittävästi (vähintään 3-5 ml) lapsen käteen riittää 1 painallus.

Aikuinen annostelee lapsille käsihuuhteen.

Aikuisten käsien desinfektio

Päiväkotiin tullessa ja sieltä lähdettäessä

Ennen ruuan jakoa ja ruokailua

Ennen suojakäsineiden pukemista ja niiden riisumisen jälkeen

Vaipanvaihdon jälkeen ja kun on avustanut lapsia WC:ssä

Eritteiden poistamisen jälkeen, kun suojakäsineet on riisuttu

Oksennus- ja ripulieritteiden käsittelyn jälkeen suojakäsineiden riisuminen, käsien pesu ja käsien desinfektio

Yskimisen, niistämisen ja aivastamisen jälkeen, ellei käsissä ole eritettä

Käsien pesun jälkeen epidemian (esim. influenssa tai RSV) aikana

Kun ei ole käsien pesumahdollisuutta

Lasten käsien desinfektio

Käsihuuhdetta pitää käyttää influenssa-, oksennus- ja ripuliepidemia-aikoina käsien pesun ja huolellisen kuivauksen jälkeen

Lisäksi käsihuuhteen käyttöä suositellaan käsien pesun jälkeen ainakin ennen ruokailua ja WC:ssä käynnin jälkeen

Henkilökunta annostelee käsihuuhteen (1 painallus) lasten käsiin, esim. pumppupullosta ja auttaa huuhteen levittämisessä

Kertakäyttöiset tehdaspuhtaat suojakäsineet

Lapsen vaipan vaihdossa ja pyllyn pesussa

Oksennus-, ripuli- ja muita eritteitä poistettaessa

Kun ollaan kosketuksissa vereen tai näkyvästi verisiin eritteisiin

Suojakäsineet ovat tehtävä- ja lapsikohtaiset

Käsien desinfektio ennen suojakäsineiden pukemista ja niiden riisumisen jälkeen

Suojakäsineitä ei pestä eikä desinfioida

2.2 Suojaesiliinan käyttö

Työntekijä käyttää suojaesiliinaa

Kun on oman työasun likaantumisen vaara

Epidemiatilanteissa WC- ja siivoustoimissa, vuodevaatteiden vaihdossa

2.3 Ruoan jakaminen

Yksi aikuinen jakaa ruuan. Hän ei osallistu samalla lasten hoitamiseen

Ruoan jakaja huolehtii hyvästä käsihygieniasta

Lapset eivät osallistu ruoan jakamiseen, he voivat osallistua astioiden keräämiseen

Omatoimisuutta opettelevat lapset voivat ottaa itse ruokansa aikuisen valvoessa hygieenisyyden säilymistä

Lapset pesevät kädet pesunesteellä ja kuivaavat kätensä huolellisesti ennen ja jälkeen apulaistehtävien

2.4 Hampaiden pesu

Hampaita pestään vain lapsen yöpyessä hoitopaikassa. Hampaiden pesu suoritetaan aikuisen valvonnassa

Varhaiskasvatuksessa voi käyttää ksylitolipurukumia tai -pastilleja

2.5 Tuttihuolto

Vanhemmat nimeävät lapsen tutit ja huolehtivat niiden puhtaudesta

Tutit säilytetään kannellisissa rasioissa lapsen lokerossa

2.6 Vaipan vaihto

Vaipat vaihdetaan WC:ssä tai erillisessä siihen tarkoitukseen varatussa tilassa, josta saa oven kiinni muuhun tilaan. WC:ssä vain muutama lapsi kerrallaan. WC-tilaan ei tuoda lasten leluja tai kirjoja

Peppu pestään juoksevan veden alla ja kuivataan kertakäyttöpyyhkeeseen

Vaipanvaihtoalustan on oltava helposti puhdistettava, kosteutta imemätön ja kosteaa pyyhkimistä kestävä. Alustan suojana on kertakäyttöpaperi, joka vaihdetaan joka kerta. Mikäli alusta tahriintuu eritteistä, se pyyhitään eritteille sopivalla desinfektioaineella

Jos vaipat vaihdetaan sylissä, käytetään muovista kertakäyttöesiliinaa suojana

Lapsilla, joilla käytetään kestovaippoja, päiväkotiin tuodaan puhtaat kestovaipat ja ne pestään kotona

2.7 Pottatoimet

Tehdään aina WC:ssä, korkeintaan muutama lapsi kerrallaan

Potta tyhjennetään WC-pyttyyn ja potta huuhdellaan vain tähän tarkoitukseen varatussa altaassa

Lapsilla mielellään oma nimetty potta

Lapsen kädet pestään pesunesteellä ja kuivataan huolellisesti

Henkilökunta pesee kädet pesunesteellä ja kuivaa huolellisesti ja käyttää käsihuuhdetta

Epidemiatilanteissa päiväkodin henkilökunta pesee potat jokaisen käytön jälkeen desinfektioaineella. WC-istuimen rengas pyyhitään käytön jälkeen desinfektioaineella.

2.8 WC-pönttöä käyttävät lapset

Tarvittaessa aikuinen pyyhkii pepun/tarkistaa lapsen pyyhkimisen

Aikuinen valvoo yksin WC:ssä käyvien lasten toimia

WC-vedetään kansi alhaalla, tarkistetaan istuimen puhtaus ja tarvittaessa eritteet poistetaan

Aikuinen vastaa lasten käsihygienian toteutumisesta

2.9 Eritetahrojen poisto

Eritteet (oksennus, uloste, veri, virtsa jne.) poistetaan välittömästi eritetahradesinfektioaineella (eritetahrapakki)

Eritteiden poistossa desinfektioaineella käytetään aina suojakäsineitä

Välineet säilytetään yhteisesti sovitussa paikassa, lasten ulottumattomissa

Viimeisin käyttäjä tai sovittu henkilö huolehtii siitä, että eritetahrapakkiin jää kaikki tarvittava välineet seuraavaa käyttäjää varten

2.10 Eritepyykki

Eritteiset liinavaatteet pestään yksikössä ja kuivataan puhtaana tai lähetetään pesulaan, mikäli pesula noutaa pyykin muutaman päivän kuluessa. Pyykki pakataan pesulan ohjeiden mukaan

2.11 Lelujen puhdistus

Lelujen valinnassa kiinnitetään huomiota mm. niiden puhdistettavuuteen

Pienten lasten suuhun menevät lelut pestään päivittäin

Paljon käytetyt lelut pestään viikoittain, kuitenkin aina heti lelujen likaannuttua

Vesipesua kestävät lelut voi pestä pesupussissa pesukoneessa muutaman pyyhkeen kanssa

Epidemiatilanteissa lelujen puhdistukseen tulee kiinnittää erityistä huomiota

Kannattaa laittaa osa leluista pois käytöstä välillä

2.12 Roolivaatteet

Pestään tarvittaessa, vähintään kerran vuodessa. Päätäitartunta-aikaan vältetään päähineiden käyttöä

2.13 Päivittäinen kosketuspintojen puhdistus

WC-istuimet ja potat

WC:n kosketuspinnat ja vesihanat

Ovenkahvat

Lelut

Pöydät, tuolit, matalalla olevat hyllyt, kahvat, kaikki muut kosketuspinnat

Lattiat

Puhdistus tehdään yleispuhdistusaineella

Huolehditaan siitä, että jokaisella lapsella on henkilökohtaiset vuodevaatteet

3. Suositus varhaiskasvatuksen poissaolon ajoista eri infektiosairauksien yhteydessä

Alla on aakkosjärjestyksessä luettelo poissaolosuosituksista eri infektiosairauksissa.

Enterovirukset, enterorokko

Hoitoon voi tulla, kun on kuumeeton ja yleistila sen sallii

Hengitysteiden virusinfektiot (yskä, nuha, nuhakuume)

Hoitoon voi tulla, kun on kuumeeton ja yleistila sen sallii

Hepatiitti A

Hoitoon voi palata 1 viikko keltaisuuden alusta tai 14 vrk oireiden alusta, ellei keltaisuutta ilmene

Hinkuyskä

5 vrk antibioottihoidon alkamisesta. Jos oireita on ollut yli 21 vrk diagnosointihetkellä, hoitoon voi palata

Kihomadot

Ei aiheuta poissaolon tarvetta

Kuume

Lasta ei viedä varhaiskasvatukseen kuumeisena. Muuten poissaolon tarve riippuu taudista

MRSA-kantajuus

Ei aiheuta poissaolon tarvetta

Mykoplasma

Hoitoon voi tulla, kun on kuumeeton ja yleistila sen sallii

Märkärupi

24 tuntia suun kautta otettavan tai 48 tuntia paikallisen antibioottihoidon aloittamisesta

Ontelo- ja muut syylät

Ei aiheuta poissaolon tarvetta

Parvorokko

Hoitoon voi tulla, kun on kuumeeton ja yleistila sen sallii

Päätäi

Sidekalvotulehdus (silmätulehdus)

Kotiin jääminen suositeltavaa voimakkaimman rähmimisen ajan; ei kuitenkaan ehdotonta tarvetta poissaoloon

Streptokokki A ja tulirokko

Suolistoinfektiot/ripuli/oksentelu (virukset, bakteerit)

Hoitoon voi tulla, kun lapsi on ollut 2 vrk oireeton.

Erityistapauksissa (salmonella, shigella ja EHEC) toimitaan terveydenhuollon antamien ohjeiden mukaan.

Syyhy

Oireinen lapsi:

Ivermektiivitabletteja käytettäessä hoitoon voi tulla 12 tunnin kuluttua tabletin ottamisesta

Permetriinivoidetta käytettäessä hoitoon voi tulla, kun voide on vaikuttanut iholla 12 tuntia

Rikkivaseliiinia käytettäessä hoitoon voi tulla, kun kolmen vuorokauden hoito on toteutettu loppuun

Altistunut, mutta oireeton:

Hoidossa voi käydä tavalliseen tapaan

Vauvarokko

Hoitoon voi tulla, kun on kuumeeton ja yleistila sen sallii

Vesirokko ja vyöruusu

Rokottamaton lapsi: hoitoon voi tulla, kun ruvet ovat kuivuneet: n. 5 vrk ihottuman alusta.

Rokotettu lapsi: hoitoon voi tulla, kun uusia näppyjä ei enää tule.

Vyöruusu: hoitoon voi tulla, jos ihomuutokset saadaan pidettyä peitettynä

Välikorvatulehdus

Hoitoon voi tulla, kun on kuumeeton ja yleistila sen sallii

# data[].attributes.attachment_link.title
Infektioiden torjunta päiväkodeissa - pirha.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Yleistä lasten sairastuvuudesta ja infektioiden torjunnasta 2. Tarttuvien tautien torjunta päiväkodeissa 2.1 Hyvä käsihygienia 2.2 Suojaesiliinan käyttö 2.3 Ruoan jakaminen 2.4 Hampaiden pesu 2.5 Tuttihuolto 2.6 Vaipan vaihto 2.7 Pottatoimet 2.8 WC-pönttöä käyttävät lapset 2.9 Eritetahrojen poisto 2.10 Eritepyykki 2.11 Lelujen puhdistus 2.12 Roolivaatteet 2.13 Päivittäinen kosketuspintojen puhdistus 3.

# data[].attributes.body
Pakkalantie 337

36430 Sahalahti

https://maps.app.goo.gl/23UbCxv2Vs7zw52FA

vilpeilanvekarat@outlook.com

Sanna 040 7405816

Sara 050 3074304

# data[].attributes.body
25.11.2025

# data[].attributes.body
27.6.2025

# data[].attributes.body
päivitetään syksyllä 2025

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Laaja-alainen osaaminen on muun muassa monilukutaitoa, itsestä huolehtimista ja arjen muita taitoja. Se on myös kulttuurista osaamista, vuorovaikutustaitoja ja digitaalista osaamista, joita tarvitaan yhä monimuotoisemmassa maailmassa. Hyvä varhaiskasvatus antaa vahvan pohjan näiden tietojen ja taitojen kehittymiselle.

Ajattelu ja oppiminen itsessään ovat tärkeitä tulevaisuuden taitoja. Puhutaankin paljon elinikäisestä oppimisesta, joka edellyttää rohkeutta, innostusta, luottamusta ja avoimuutta uusia asioita kohtaan.

Kulttuurinen osaaminen, vuorovaikutus ja ilmaisu korostuvat moninaistuvassa maailmassa. Varhaiskasvatuksessa luodaan pohja toisten ihmisten kunnioittamiselle ja vuorovaikutustaitojen oppimiselle.

Itsestä huolehtiminen ja arjen taidot ovat keskeinen osa varhaiskasvatuksen toimintaa. Omasta ja toisten hyvinvoinnista opitaan huolehtimaan turvallisessa vuorovaikutuksessa. Myös kestävän elämäntavan periaatteita toteutetaan kaikessa varhaiskasvatuksen toiminnassa.

Monilukutaito on kulttuurisesti moninaisten viestien ja ympäröivän maailman ymmärtämisen sekä vuorovaikutuksen näkökulmasta keskeinen perustaito.

Digitaalinen osaaminen on enenevässä määrin osa lasten elämää, jota tarvitaan ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa, yhteiskunnassa ja erilaisissa digitaalisissa ympäristöissä toimimisessa sekä oppimisessa. Digitaalisen osaamisen vahvistaminen edistää lasten koulutuksellista tasa-arvoa.

Osallistumisen ja vaikuttamisen taidot vahvistuvat, kun lapset saavat itse olla mukana vaikuttamassa siihen, mitä tehdään ja miten. On tärkeää, että lapsilla on mahdollisuus osallistua ja harjoitella omia vaikuttamismahdollisuuksia varhaiskasvatuksessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työn tueksi lapsen varhaiskasvatussuunnitelman laatimista varten on valmisteltu mallilomake, kirjallinen ohjeistus, prosessikuva sekä videoita koulutusmateriaaleineen. Aluksi kannattaa tutustua lomakkeisiin ja sen jälkeen katsoa opasvideot (ruotsinkieliset opasvideot ja lapsen koulutusmateriaalit päivitetään myöhemmin). Mallilomake sisältää ne asiat, jotka varhaiskasvatussuunnitelman perusteet normina edellyttävät. Näiden norminmukaisten kohtien lisäksi lomakkeeseen on lisätty muita tietoja sisältäviä kohtia, jotka ovat lapsen varhaiskasvatuksen toteuttamisen kannalta hyödyllisiä. Mallilomakkeen osiot on suunniteltu siten, että niiden harmaalla merkityille alueille voidaan kirjoittaa. Osiot suurenevat kirjoitettaessa.

Varhaiskasvatuksen järjestäjät voivat käyttää myös itse suunnittelemiaan lomakepohjiaan. Niiden tulee kuitenkin sisältää kaikki varhaiskasvatussuunnitelman perusteiden määräämät asiat. Varhaiskasvatuksen järjestäjä voi käyttää Opetushallituksen laatimia mallilomakkeita myös oman lomakesuunnittelunsa pohjana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Työn tueksi lapsen varhaiskasvatussuunnitelman laatimista varten on valmisteltu mallilomake, kirjallinen ohjeistus, prosessikuva sekä videoita koulutusmateriaaleineen. Aluksi kannattaa tutustua lomakkeisiin ja sen jälkeen katsoa opasvideot (ruotsinkieliset opasvideot ja lapsen koulutusmateriaalit päivitetään myöhemmin). Mallilomake sisältää ne asiat, jotka varhaiskasvatussuunnitelman perusteet normina edellyttävät. Näiden norminmukaisten kohtien lisäksi lomakkeeseen on lisätty muita tietoja sisältäviä kohtia, jotka ovat lapsen varhaiskasvatuksen toteuttamisen kannalta hyödyllisiä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyppää pääsisältöön

Olemme koonneet tälle sivulle ohjeistusta salassapitoon, tietosuojaan ja tiedon säilyttämiseen liittyen.

Oikeus saada tieto viranomaisen julkisesta asiakirjasta on jokaisen perusoikeus ja lähtökohtaisesti kaikki viranomaisen asiakirjat ovat julkisia. Myös oikeus yksityisyyteen eli yksityiselämän ja henkilötietojen suojaan ovat perusoikeuksia. Käytännössä julkisuusperiaatteen toteuttaminen varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa merkitsee sitä, että jokaiselle, myös ulkopuoliselle, on hänen pyynnöstään annettava tieto julkisesta asiakirjasta.

Kaikki varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen asiakirjat eivät kuitenkaan ole julkisia. Varhaiskasvatuslaki (13.7.2018/540) sisältää säännöksiä salassapidosta, jonka lisäksi sovelletaan lakia viranomaisen toiminnan julkisuudesta (621/1999). Varhaiskasvatuksen asiakkuus itsessään ei ole salassa pidettävä tieto. Sen sijaan esimerkiksi lapsen varhaiskasvatussuunnitelma on salassa pidettävä varhaiskasvatuslain 40 §:n nojalla.

Vanhemmalla tai muulla huoltajalla on oman lapsensa asiassa pääsääntöisesti oikeus saada tieto myös salassa pidettävistä asiakirjoista. Huoltajalle tuleekin antaa tietoa lasta koskevien asioiden käsittelystä, tietojen saannista ja niiden luovuttamisesta sekä salassapidosta. Lisäksi varhaiskasvatuslaissa, esiopetuksen osalta perusopetuslaissa sekä oppilas- ja opiskelijahuoltolaissa säädetään salassa pidettävien tietojen luovuttamisesta tietyissä tilanteissa. Lapsen siirtyessä varhaiskasvatuksesta esiopetukseen tai toiselle varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen järjestäjälle tai esiopetuksesta perusopetukseen sekä monialaista yhteistyötä tehtäessä tulee noudattaa näitä salassapitoa ja tietojen luovuttamista koskevia säännöksiä.

Myös yksityisen palveluntuottajan järjestämässä tai tuottamassa varhaiskasvatuksessa sovelletaan viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia, jossa säädetään salassapidosta ja asianosaisen tiedonsaantioikeudesta sekä tiedon luovuttamisesta salassa pidettävistä asiakirjoista.

Kunnan hankkiessa esiopetuspalvelut yksityiseltä palvelun tuottajalta, kunta vastaa siitä, että palvelut järjestetään perusopetuslain mukaisesti. Yksityisen palveluntuottajan järjestämässä esiopetuksessa tulee siten noudattaa perusopetuslain ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain salassapitoa koskevia säännöksiä.

Tälle sivulle on koottu ohjeistusta salassapitoon, tietosuojaan ja tiedon säilyttämiseen liittyen.

Varhaiskasvatuksessa salassa pidettävää on ainakin:

Lapsen varhaiskasvatussuunnitelma

Lapsen tuen tarve, tukitoimet ja tukea koskevat hallintopäätökset

Terveyttä, varallisuutta tai henkilökohtaisia oloja koskevat tiedot (julkisuuslaki 24 §)

Esiopetuksessa salassa pidettävää on ainakin:

Lapsen esiopetuksen oppimissuunnitelma/henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma

Lapsen tuen tarve, tukitoimet ja tukea koskevat hallintopäätökset

Lapsen opiskeluhuoltokertomus

Terveyttä, varallisuutta tai henkilökohtaisia oloja koskevat tiedot (julkisuuslaki 24 §)

Nämä salassapitovelvoitteet koskevat sekä yksityisiä että julkisia varhaiskasvatuspalvelujen ja esiopetuksen järjestäjiä.

Varhaiskasvatuslain mukaan lapsen varhaiskasvatuksesta vastaavilla henkilöillä ja tuen tarpeen, tukitoimenpiteiden tai niiden toteuttamisen arviointiin osallistuvilla henkilöillä on salassapitovelvollisuuden estämättä oikeus saada toisiltaan ja luovuttaa toisilleen sekä varhaiskasvatuksen järjestäjälle ja tuottajalle sellaiset tiedot, jotka ovat varhaiskasvatuksen järjestämisen, tuottamisen ja tuen arvioinnin kannalta välttämättömiä. Tietojen luovuttamisen tavoitteena on turvata lapsen edun mukaisen varhaiskasvatuksen toteutuminen. Tietojen saamista ja luovuttamista koskeva säännös koskee myös tilanteita, joissa lapsi siirtyy kunnan tai yksityisen palveluntuottajan järjestämästä varhaiskasvatuksesta toisen kunnan tai palveluntuottajan järjestämään varhaiskasvatukseen tai joissa varhaiskasvatuksesta siirrytään esiopetukseen tai perusopetukseen.

Varhaiskasvatuksen järjestäjä päättää varhaiskasvatuksen salassa pidettävien tietojen luovuttamiseen ja vaihtamiseen liittyvät käytännöt. Varhaiskasvatuksen järjestäjä luo myös yhteistyön rakenteet ja tiedon luovuttamisen käytännöt, joiden avulla tiedonsiirto kotoa varhaiskasvatukseen, varhaiskasvatuksen aikana sekä varhaiskasvatuksesta esiopetukseen ja sieltä perusopetukseen ovat mahdollisimman sujuvia. Siirtymävaiheissa tehdään huoltajan kanssa yhteistyötä lapsen edun mukaisesti. Tietojen luovuttamisessa voidaan hyödyntää varhaiskasvatuksen aikana koottuja dokumentteja, joissa kuvataan lapsen kehitystä ja oppimista, sekä lapselle laadittua varhaiskasvatussuunnitelmaa.

Esiopetuksessa lapsen opiskeluhuoltotyöhön osallistuvilla on salassapidon estämättä oikeus saada toisiltaan ja luovuttaa toisilleen sekä lapsen opettajalle, päiväkodin johtajalle tai rehtorille ja tämän lain mukaisesta opetuksesta ja toiminnasta vastaavalle viranomaiselle lapsen opetuksen asianmukaisen järjestämisen edellyttämät välttämättömät tiedot. Lapsen huoltajan tai muun laillisen edustajan yksilöidyllä kirjallisella suostumuksella voidaan opetuksen järjestämisen kannalta välttämättömiä salassa pidettäviä tietoja pyytää myös muilta tahoilta. Esiopetukseen osallistuvan lapsen siirtyessä toisen opetuksen järjestäjän esiopetukseen tai perusopetukseen, on aikaisemman opetuksen järjestäjän salassapitosäännösten estämättä viipymättä toimitettava lapsen opetuksen järjestämisen kannalta välttämättömät tiedot uudelle opetuksen järjestäjälle. Vastaavat tiedot voidaan antaa myös uuden opetuksen järjestäjän pyynnöstä.

Lapsen vasuun kirjataan, miten suunnitelmallista ja tavoitteellista kasvatusta, opetusta ja hoitoa toteutetaan kunkin lapsen kohdalla varhaiskasvatuksessa inklusiivisten periaatteiden mukaisesti. Siten lapsen vasuun kirjataan lapsen vahvuudet, kiinnostuksen kohteet, yksilölliset tarpeet sekä asetetaan tavoitteet henkilöstön pedagogiselle toiminnalle. Lapsen vasuun kirjataan myös lapsen mahdollinen kehityksen, oppimisen ja hyvinvoinnin tuki, sen toteuttaminen sekä tuen vaikuttavuuden ja tuen muotojen ja/tukipalveluiden toteutumisen arviointi.

Jos lapsella on jokin pitkäaikainen sairaus, joka vaatii lääkehoitoa, laaditaan hänelle terveydenhuollossa lääkehoitosuunnitelma. Siltä osin kuin lääkehoitosuunnitelmaan sisältyvät tiedot ovat välttämättömiä lapsen varhaiskasvatuksen järjestämiseksi, kirjataan ne lapsen varhaiskasvatussuunnitelmaan. Jos jollain muulla asialla kuten pakolaistaustalla tai katsomuksellisella taustalla on merkitystä lapsen varhaiskasvatuksen järjestämiseksi, kirjataan ne varhaiskasvatussuunnitelmaan, mutta nämä eivät ole tietoja, jotka kirjataan automaattisesti.

Suositus on, että diagnoosia ei kirjoiteta lapsen pedagogisiin asiakirjoihin. Diagnoosin kirjaaminen ei ole kiellettyä, mutta diagnoosit ja terveystiedot ovat salassa pidettävää tietoa, ja näiden tietojen käsittely edellyttää erityistä huolellisuutta. Lapsen kuntoutuksen järjestämistä koskevia tietoja voi kirjata pedagogiseen asiakirjaan, mikäli se on lapsen varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen järjestämisen kannalta tarpeellista.

Monialaisessa yhteistyössä sovitut yhteistyötavat ja vastuut voidaan kirjoittaa lapsen varhaiskasvatussuunnitelmaan. Kirjattaviin asioihin voivat sisältyä esimerkiksi kuljetusten järjestelyt ja vastuut sekä sosiaali- ja terveydenhuollon sekä muiden tarvittavien asiantuntijoiden antama ohjaus ja konsultaatio. Lisäksi lapsen vasuun kirjataan monialaisten toimijoiden organisaatiot, nimet ja yhteystiedot. Sen sijaan esiopetukseen osallistuvan lapsen yksilökohtaista opiskeluhuoltoa koskevia asioita ei saa kirjoittaa pedagogisiin asiakirjoihin, vaan pedagogisista asiakirjoista voi käydä ilmi vain se, että lapsi on ohjattu opiskeluhuollon palveluiden piiriin.

Alkuperäinen lapsen varhaiskasvatussuunnitelma ja esiopetuksen oppimissuunnitelma säilytetään varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen järjestäjällä ja vanhemmille voidaan antaa siitä kappale. Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen järjestäjä antaa henkilöstölle tarkemmat toimintaohjeet asiassa.

Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen järjestämisen kannalta välttämätöntä tietoa voidaan luovuttaa toiselle järjestäjälle luovuttamalla lapselle laadittu henkilökohtainen suunnitelma kokonaan tai osittain. Jos suunnitelma sisältää sellaista tietoa, joka ei ole välttämätöntä lapsen varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen järjestämiseksi, tulee se antaa vain niiltä osin, joista käy ilmi välttämättömät tiedot.

Tietojen luovutuksesta varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen järjestäjä kirjaa merkinnän, milloin ja kenelle tietoa on luovutettu.

Lapsen varhaiskasvatussuunnitelma on pysyvästi säilytettävä asiakirja. Lapsen esiopetuksen oppimissuunnitelma on määräaikaisesti säilytettävä. Jos lapsen varhaiskasvatussuunnitelma ja lapsen esiopetuksen oppimissuunnitelma on yhdistetty, on asiakirja pysyvästi säilytettävä.

Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen järjestäjillä, niin julkisilla kuin yksityisillä, tulee olla arkistonmuodostussuunnitelma, jossa määritellään, mitä asiakirjoja säilytetään ja kuinka kauan niitä säilytetään. Varhaiskasvatuksen asiakirjojen säilytysaikoja säätelee kansallisarkiston päätös 2.1.2019 (KA/13089/07.01.01.03.01/2018).

Henkilökunnan tekemät muistiinpanot eivät ole viranomaisen asiakirjoja riippumatta siitä, missä muodossa ne on laadittu. Samoin sisäistä työskentelyä varten laaditut asiakirjat kuten muistiot tai työpaperit eivät ole lain tarkoittamia julkisia viranomaisen asiakirjoja. Muistiot ja työpaperit voivat koskea esimerkiksi toiminnan suunnittelua. Tästä huolimatta suositeltavaa on, ettei salassa pidettävää tietoa kirjata näihin asiakirjoihin.

Salassapidon estämättä varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen henkilöstöllä on velvollisuus tehdä:

Lastensuojeluilmoitus, jos ovat tehtävässään saaneet tietää lapsesta, jonka hoidon ja huolenpidon tarve, kehitystä vaarantavat olosuhteet tai oma käyttäytyminen edellyttää lastensuojelun tarpeen selvittämistä;

Ilmoitus sekä poliisiin että lastensuojeluun, jos on tehtävässään saanut tiedon, jonka perusteella syytä epäillä lapseen kohdistuvaa seksuaalirikosta tai tiettyjä henkeen tai terveyteen kohdistuvia rikoksia;

Lisäksi oikeus ilmoittaa poliisisille, jos on tehtävässään saanut tietoja, joiden perusteella on syytä epäillä jonkun olevan vaarassa joutua väkivallan kohteeksi.

Lastensuojeluun ja poliisiin voi olla aina yhteydessä ilman nimiä ja konsultoida heitä.

Ilmoitusvelvollisuus on kaikilla varhaiskasvatuksen henkilökuntaan kuuluvilla.

Varhaiskasvatuslain mukaan varhaiskasvatuksen työ- tai virkasuhteisen henkilön on ilmoitettava viipymättä varhaiskasvatuksen toimipaikan toiminnasta vastaavalle henkilölle, jos hän tehtävissään huomaa epäkohdan tai ilmeisen epäkohdan uhan lapsen varhaiskasvatuksen toteuttamisessa tässä laissa säädetyn mukaisesti. Ilmoitus tulee tehdä kirjallisesti. Ilmoituksen vastaanottaneen henkilön on ilmoitettava asiasta varhaiskasvatuksen johtavalle viranhaltijalle.

Pedagogisesta dokumentoinnista syntyy lapsiryhmässä otettuja kuvia ja/tai lasta koskevaa muuta materiaalia niin digitaalisen kuin paperisena. Mitä näille tehdään, kun toimintakausi päättyy tai kun kyseisen ryhmän lapset ovat päättäneet varhaiskasvatuksessa tai esiopetuksessa?
Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen järjestäjä määrittelee toimintatavat pedagogisesta dokumentoinnista. Lähtökohtana on se, että kun lapsi päättää varhaiskasvatuksessa tai esiopetuksessa, lapsen kuvat ja/tai lasta koskevaa muuta materiaalia (esim. Lapsen haastattelu, sadutukset) annetaan joko huoltajille taikka ne hävitetään.
Onko lapsen kasvun kansio tai digitaalinen portfolio salassa pidettävää ja miten kauan sitä säilytetään?
Varhaiskasvatuksen tai esiopetuksen järjestäjä määrittelee toimintatavat kasvun kansion tai digitaalisen portfolion käsittelystä. Lähtökohtaisesti kasvun kansion ja digitaalisen portfolion ei tule sisältää salassa pidettävää tietoa. Vaikka sisältö ei olisi salassa pidettävää, tulee käsittelyssä ottaa huomioon lapsen henkilötietojen käsittely eikä asiakirjoja voida siksi vapaasti jakaa esim. sosiaalisessa mediassa.

Paikallisessa arkistonmuodostussuunnitelmassa määritellään myös näiden pedagogisten dokumenttien säilytystapa ja -aika.

Mikäli lasten piirustuksia tai muita tuotoksia halutaan jakaa ja muuten julkaista, tulee siihen saada huoltajien ja lapsen lupa.

Opetushallitus neuvottelee Kopioston kanssa keskitetysti oppilaitosluvat kopiointiin ja digitaaliseen käyttöön. Nämä luvat koskevat varhaiskasvatusta ja esiopetusta.

Opetushallituksen opas Julkisuus ja tiedonhallinta opetustoimessa on sovellettavissa myös varhaiskasvatukseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikeus saada tieto viranomaisen julkisesta asiakirjasta on jokaisen perusoikeus ja lähtökohtaisesti kaikki viranomaisen asiakirjat ovat julkisia. Myös oikeus yksityisyyteen eli yksityiselämän ja henkilötietojen suojaan ovat perusoikeuksia. Käytännössä julkisuusperiaatteen toteuttaminen varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa merkitsee sitä, että jokaiselle, myös ulkopuoliselle, on hänen pyynnöstään annettava tieto julkisesta asiakirjasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varhaiskasvatuksen tietovarantoon tallennettuja tietoja varhaiskasvatustoimijoista, varhaiskasvatuksen toimipaikoista, varhaiskasvatuksessa olevista lapsista, varhaiskasvatuksessa olevien lasten asiakasmaksuista ja huoltajatiedoista sekä varhaiskasvatuksen henkilöstöstä voidaan luovuttaa viranomaistoimintaan ja tieteelliseen tutkimukseen. Viranomaiset saavat palvelusta tietoja ohjelmointirajapinnan avulla, katseluyhteydellä tai muutoin sähköisessä muodossa. Opetushallitus voi luovuttaa tietoja Vardasta viranomaiselle, jolla varhaiskasvatuslain tai muun lain nojalla on oikeus käsitellä tietoja. Tietovarantoon ei sovelleta viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) tiedon luovuttamista koskevia säännöksiä, tieteellistä tutkimusta varten luovuttamista lukuun ottamatta, eikä tietoaineistojen tuottamista pyynnöstä koskevaa 21 §:ää.

Vardasta tehdään säännöllisiä luovutuksia esimerkiksi Kansaeläkelaitokselle (KELA) sekä Tilastokeskukselle. Lisäksi Vardasta voidaan tehdä yksittäisiä tietojen luovutuksia viranomaisille ja tutkijoille. Tietojen luovutuksen prosessi alkaa, kun viranomainen tai tutkija lähettää sähköpostia Opetushallitukseen osoitteella . Ennen yhteydenottoa on hyvä tutustua Vardan tietoluetteloon, jossa kerrotaan Vardaan tallennetut tietosisällöt. Lisäksi viranomaisen tai tutkijan on tietoja pyytäessään ilmoitettava Opetushallitukselle tietojen käyttötarkoitus ja muut tiedon luovuttamisen edellytysten selvittämiseksi tarpeelliset seikat sekä selvitys siitä, että tietojen suojauksesta huolehditaan asianmukaisesti. Jos Opetushallitus arvioi, että perusteet tietojen luovutukselle ovat olemassa, toimittaa Opetushallitus viranomaiselle/tutkijalle tietopyyntölomakkeen täytettäväksi.

Vardan vuosiraportti opetushallinnon Vipunen-palvelussa

Toimintavuodesta 2021 eteenpäin varhaiskasvatuksen vuosiraportti on tuotettu Opetushallituksen ylläpitämän varhaiskasvatuksen tietovarannon tietojen pohjalta. Vuosiraportti julkaistaan vuosittain opetushallinnon Vipunen-palvelussa osoitteessa Tiedot ovat julkisia ja kaikille avoimia. Lisäksi Tilastokeskus julkaisee vuosittain Suomen virallisen tilaston (SVT) Vardan tietoihin pohjautuen.

# data[].attributes.body
Julkaistu 23.6.2025

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaksi perhepäivähoitajaa perustaa yksityisen ryhmiksen Vilpeilän entiselle kyläkoululle - “Kun ajoimme koulun ohi, niin sanoin, että tuossa se on” – Kangasalan Sanomat

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapset palaavat Vilpeilän koululle viiden vuoden tauon jälkeen, kun keväällä 2020 lakkautetulla kyläkoululla aloittaa elokuun alussa toimintansa uusi ryhmäperhepäivähoito. Vilpeilän Vekaroiden perustajina on kaksi… Tämä…

# data[].attributes.body
Julkaistu 8.5.2024

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunnallinen perhepäivähoito loppumassa Kangasalla - Yksityisen perhepäivähoidon valinnut äiti arvostaa hoitopaikan kodinomaisuutta ja pientä lapsiryhmää – Kangasalan Sanomat

# data[].attributes.attachment_link.description
Menneinä vuosikymmeninä suositun perhepäivähoidon kysyntä on päivähoitomuotona hiipumaan päin Kangasallakin. Varhaiskasvatusjohtaja Marjo Vesa arvioi syyksi sen, että monille nuorille vanhemmille perhepäivähoito on… Tämä sisältö on…