# data[].attributes.headline
תיק בד לטלית מיואנינה, יוון

# data[].attributes.subject
תיק בד לטלית מיואנינה, יוון

# data[].attributes.body
יותר דוגמאות

https://artifacts.jewishmuseum.gr/artifacts/tallit-bag-20/

https://artifacts.jewishmuseum.gr/artifacts/tallit-bag-21/

https://artifacts.jewishmuseum.gr/artifacts/tallit-bag-22/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Envelope bag for prayer shawl, dark blue velvet with gold embroidery in laid and couched technique, borders decorated with scrolling foliate tendrils, front side inscribed with owner's name, belonged to Isaak Elijah Koffino, Ioannina.

# data[].attributes.attachment_link.description
Envelope bag for prayer shawl, dark blue velvet with gold embroidery in laid and couched technique, borders decorated with scrolling foliate tendrils, front side inscribed with owner's name, belonged to Isaak Elijah Koffino, Ioannina.

# data[].attributes.headline
יותר ציפורים על החפצים מצפון אפריקה

# data[].attributes.subject
יותר ציפורים על החפצים מצפון אפריקה

# data[].attributes.body
יותר דוגמאות:

https://cja.huji.ac.il/search.php?free_text=&name=&object%5B%5D=&subject%5B%5D=rooster&subject_op=OR&subject%5B%5D=bird&subject%5B%5D=eagle&origin%5B%5D=Tunisia&origin_op=OR&origin%5B%5D=Morocco&origin%5B%5D=Algeria&origin%5B%5D=Libya&origin%5B%5D=Egypt&maker_name%5B%5D=&community%5B%5D=&location%5B%5D=&collection%5B%5D=&school%5B%5D=&inscription_language%5B%5D=&date=&submited=submited&extantOnly=all&order_by=relevance

# data[].attributes.headline
A pair of Ottoman silver-mounted slippers, Turkey, 18th/19th century

# data[].attributes.subject
A pair of Ottoman silver-mounted slippers, Turkey, 18th/19th century

# data[].attributes.headline
שני חפצים - מעודכן

# data[].attributes.subject
שני חפצים - מעודכן

# data[].attributes.headline
מאמר לקראת ביקור במוזיאון

# data[].attributes.subject
מאמר לקראת ביקור במוזיאון

# data[].attributes.body
הי כולם, לא מצאתי את המאמר במודל ומשתפת אותו כאן לעיונכם.

# data[].attributes.headline
דוגמאות לתיקי קוראן לר

# data[].attributes.body
דוגמאות לתיקי קוראן לרכישה, תאריך ומקור לא ידועים. מתוך: shutterstock

# data[].attributes.attachment_link.title
Sold at Auction: A Middle Eastern Quran holder (15cm x 14cm)

# data[].attributes.attachment_link.title
Lot 27482 - שתי קופסאות דמשקאיות מפליז משובץ כסף ונחושת, סוריה ...

# data[].attributes.attachment_caption
אנקדוטה ממסדרון האוניברסיטה

# data[].attributes.headline
מהלך המאות ה-17 עד ה-2

# data[].attributes.body
מהלך המאות ה-17 עד ה-20, בקהילות יהודיות בצפון אפריקה, התפתחה מסורת עיטור שהתבססה על שילוב של עבודת כסף רדוד (chased silver) המוצמד לבד קטיפה.

טכניקה זו, מקורה במסורות צורפות אירופיות בימי הביניים , עברה התאמה לסגנון המקומי, תוך שילוב מוטיבים גאומטריים וצמחיים האופייניים לסביבה האסלאמית. הצמדת העיטורים לבד הקטיפה לא הייתה רק בחירה אסתטית, אלא ביטאה גם תפיסה טקסית וחברתית: הקטיפה, חומר יוקרתי, הדגישה את קדושתם של חפצי הקודש והעניקה להם נראות חגיגית ומכובדת. הברק של הכסף אל מול הרקע של הבד יצר אפקט ויזואלי מרשים. בחינה של חפצים אלו מגלה כיצד הבחירה בחומר, בטכניקה ובסגנון שיקפה תהליכים של זהות תרבותית, מגע בין תרבויות, והסתגלות למסגרות אמנותיות מקומיות.

בהתאם לכך, ניתוח החפצים באמצעות קריאה ביקורתית בחומריותם, עיטוריהם והקשריהם ההיסטוריים מאפשר לחשוף כיצד צורפות יודאיקה פעלה לא רק כמלאכת אומנות, אלא גם כמרחב של ביטוי חברתי ותרבותי בתוך המרחב הצפון-אפריקאי.

נוסף, החפצים הללו מציגים את המיומנות הגבוהה של האומנים בתקופות ואת החשיבות הרבה שניתנה לעיצוב חפצי קודש.

# data[].attributes.attachment_caption
Burial Society ballot box Wood velvet silver On permanent display in the Ceremonial Hall mid-18th century Mikulov Jewish Museum in Prague collection

# data[].attributes.attachment_link.title
Burial Society ballot box Wood velvet silver On permanent display in the Ceremonial Hall mid-18th century Mikulov Jewish Museum in Prague collection

# data[].attributes.attachment_caption
Cap Velvet and satin 1855 metal-wrapped thread South and South East Asia Collection  Victoria and Albert museum Uk

# data[].attributes.attachment_link.title
Cap Velvet and satin 1855 metal-wrapped thread South and South East Asia Collection  Victoria and Albert museum Uk

# data[].attributes.attachment_caption
State Crown of Mary of Modena Charles III in right of the Crown England 1685

# data[].attributes.attachment_link.title
State Crown of Mary of Modena Charles III in right of the Crown England 1685

# data[].attributes.attachment_caption
Pair of Torah Finials and Pointer John robins north Carolina museum of art England 1783-4

# data[].attributes.headline
מה מבטא השילוב בין טכניקה של שזירת כסף* עם בד הקטיפה? (כיצד התפתחה והתגלגלה הטכניקה של כסף מרודד על גבי בד קטיפה בחפצי קודש בתרבויות שונות, אירופה, אסיה, המזרח התיכון וצפון אפריקה  וכיצד שיקפו תהליכי מעבר, הסתגלות ועיצוב זהות תרבותית בחפצי הקודש)

# data[].attributes.subject
מה מבטא השילוב בין טכניקה של שזירת כסף* עם בד הקטיפה? (כיצד התפתחה והתגלגלה הטכניקה של כסף מרודד על גבי בד קטיפה בחפצי קודש בתרבויות שונות, אירופה, אסיה, המזרח התיכון וצפון אפריקה  וכיצד שיקפו תהליכי מעבר, הסתגלות ועיצוב זהות תרבותית בחפצי הקודש)

# data[].attributes.attachment_link.title
Pair of Torah Finials and Pointer John robins north Carolina museum of art England 1783-4

# data[].attributes.attachment_caption
עמוד קורינתי עם סמל המנורה, כפר נחום

# data[].attributes.headline
מעניין אותנו להבין את 

# data[].attributes.body
מעניין אותנו להבין את האופן שבו מתבטאת ההתפתחות הסגנונית של האורנומנט בתשמישי קדושה לאורך התקופות. האורנומנט, כעיטור חזותי הנושא גם משמעויות סמליות ורוחניות, משקף שילוב של מסורת, טעם אסתטי והקשר תרבותי. כך לדוגמה, במסגד האומיי בדמשק (המאה ה-8), מופיעים עיטורי ערבסקה מבוססי שריגים (tendrils), המדגימים את השימוש באלמנטים צמחיים מופשטים ככלי לביטוי רוחני וליצירת תחושת אין-סופיות – מאפיין מרכזי באמנות האסלאמית. דפוס זה של שימוש בצומח כאורנומנט ממשיך להופיע בתרבויות שונות, אך באופנים משתנים.

בהקשר זה, המחקר שנעשה על צמח האקנתוס (Acanthus) – אחד המוטיבים הבולטים באמנות הקלאסית – מדגיש את הדרך שבה עיטור המבוסס על עלי צמח זה עבר גלגולים רבים: מהקפיטל הקורינתי ביוון העתיקה, דרך אמנות ביזנטית, ועד עיטורים בתשמישי קדושה יהודיים, כגון כתרי תורה או עיטורי ארונות קודש. השימוש באקנתוס, שבמקורו שייך לעולם חילוני ופגאני, קיבל משמעויות חדשות בכל תקופה והקשר דתי. בכך נחשפת הדינמיקה של האורנומנט – אינו מקובע בזמן או משמעות, אלא משתנה ומשקף את רוח התקופה והצרכים הרוחניים של קהילתו.

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד קורינתי  בכפר נחום 

# data[].attributes.attachment_caption
התפתחות סגנונית של צמח האקנטוס - מבוסס על מחקרו של לויס ריגל , בספרו : 'בעיות סגנון'

# data[].attributes.attachment_link.title
עמוד התפתחות סגנונית

# data[].attributes.attachment_caption
Aracesques of tendrils Flickr, Umayyad Mosque , Damascus , 8th century

# data[].attributes.headline
העיטורים במסגד האומיי 

# data[].attributes.body
העיטורים במסגד האומיי בדמשק משמשים דוגמה מוקדמת לאופן שבו אורנומנטים – במקרה זה צמחיים ומופשטים – משולבים באדריכלות דתית כדי לבטא עקרונות רוחניים, תרבותיים ואסתטיים. העיטורים במקדש – מבנה דת ציבורי מחזקים את הקשר הרוחני ומשקפים רעיון דתי, בדומה ל'תשמיש הקדושה' האישי. האורנומנט המתפתח עם הזמן שומר על מהותו לייצר חיבור בין הפונקציה והסמליות של 'החפץ'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aracesques of tendrils Flickr, Umayyad Mosque , Damascus , 8th century

# data[].attributes.attachment_caption
כיצד מתבטאת ההתפתחות הסגנונית באמצעות האורנומנט בתשמישי הקדושה?

# data[].attributes.headline
שאלות מחקר - ולרי ולירון : 1. סגנון

# data[].attributes.subject
שאלות מחקר - ולרי ולירון : 1. סגנון

# data[].attributes.attachment_link.title
פרט מתוך תיק הטלית

# data[].attributes.attachment_caption
https://www.imj.org.il/he/collections/634840-0 נמצאת באוספים של מוזיאון ישראל, נמצאת באוסף פויכטונגר, נרכש ונתרם בידי ברוך ורות רפפורט, ז'נווה. נמצאה בראשית המאה ה20 במרוקו, כסף מקודח וחקוק על קטיפה וקרטון. גודלה עומד על 25 ס"מ X 15.6 ס"מ

# data[].attributes.headline
נושא: מזוזה                                             שאלת חתך: מדוע כאן אין מגן דוד כסממן יהודי בדומה למזוזה שבמצגת.                                                      

# data[].attributes.subject
נושא: מזוזה                                             שאלת חתך: מדוע כאן אין מגן דוד כסממן יהודי בדומה למזוזה שבמצגת.                                                      

# data[].attributes.body
מאחר ובחירת החומר והסגנון העיצובי די דומים, לא יכולנו שלא לתהות מדוע כאן אין מגן דוד כחלק מהסגנון העיטורי.

# data[].attributes.body
מתוך נקודת מבט של חקר תרבות עממית, תיק הטלית משקף לא רק את קדושת החפץ הדתי, אלא גם את ייחודה של החברה שיצרה אותו. מעניין אותי לבחון איך התיק הזה נוצר, למה השתמשו דווקא בחומרים האלו, ואיזו משמעות הייתה לו כשהוא נוצר ונעשה בו שימוש.

בגלל שמדובר בפריט היסטורי, אי אפשר לדעת את כל זה בצורה ישירה. לכן מעניין לגלות את המשמעויות דרך מה שכן נותר – החומר, ידע על הטכניקה והעיצוב – וגם דרך השוואה לתיקי טלית אחרים מזמנים שונים (קישור 1) ומקהילות שונות.

בחיפוש ראשוני באינטרנט נראה שיש מגוון רחב של עיצובים, ואפילו כמה כאלו עכשוויים אשר מתחקים אחר סגנון מסורתי (קישור 2) אבל ברובם נראה כי הפונקציונליות בולטת (קישור 3), כמו גם ההתאמה לאופנות עכשוויות (קישורים 4-5).

השינויים האלו מעלים שאלות על תהליכי השתנות והתפתחות של חפצים: איך חומר ועיצוב משקפים שינויים חברתיים, דתיים ותרבותיים?

ובאופן ברור יותר, השאלה המרכזית שלי היא: כיצד תיק הטלית מהווה ביטוי לשינויים תרבותיים וחברתיים במרחב היהודי – ומה אפשר ללמוד על משמעותו דרך החומר והעיצוב?

מסקרן להבין אילו ערכים וצרכים התיק מבטא, ואיך דרך השינויים בעיצוב אפשר לקרוא סיפור רחב יותר על הקהילות שיצרו והשתמשו בו מתוך נקודת מבט הרואה בחפצים לא רק כלים שימושיים, אלא גם נשאים של משמעות וזהות.

קישורים:

קישור 1 - https://www.sothebys.com/en/buy/auction/2019/sacred-splendor-judaica-from-the-arthur-and-gitel-marx-collection/an-embroidered-tallit-bag-morocco-early-20th?locale=zh-Hant

קישור 2 - https://www.nonat.art/

קישור 3 - https://mimaamakim-judaica.co.il/shop/talit-tefilin/talit-bags-and-tefidnit/talittiktermiblack/

קישור 4 - https://shirathakodesh.co.il/product/%D7%AA%D7%99%D7%A7-%D7%9C%D7%98%D7%9C%D7%99%D7%AA-%D7%95%D7%9C%D7%AA%D7%A4%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9F-%D7%93%D7%92%D7%9D-%D7%99%D7%95%D7%A1%D7%A3-%D7%9C%D7%91%D7%9F-%D7%94%D7%90%D7%A9-%D7%A9%D7%9C%D7%99/

קישור 5 - https://www.3kings.co.il/product/%D7%AA%D7%99%D7%A7-%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%90%D7%94-yehonatan

# data[].attributes.attachment_link.description
NONAT Moroccan Judaica, tallit bags, tallis bags, tallit.
“Explore the exquisite world of NONAT Tallit bags, Jewish Tallit handbags, Tallasim – meticulously hand-crafted in Casablanca, Moroccan craftsmanship. Indulge in luxurious velvet, suede lining, and intricate hardware, creating a perfect blend of tradition and sophistication. Elevate your style with NONAT, where each bag is a unique masterpiece. Discover the epitome of artisanal elegance now.

# data[].attributes.headline
ולרי ולירון 

# data[].attributes.subject
ולרי ולירון 

# data[].attributes.headline
לעיצוב תיק הטלית

# data[].attributes.subject
לעיצוב תיק הטלית

# data[].attributes.body
תיק הטלית שהוצג, הוא כמובן תיק מרשים ומכובד וחגיגי. אולם נראה שכאשר אנו עוסקים ב "אומנות עממית" לנושא של הפרקטיקה יש משקל גדול. אנסה להסביר. הטלית היא פריט קדושה שמתפללים בו יום יום, הוא צריך להיות נוח לנשיאה מהבית לבית הכנסת וחזרה, ולכן לא כבד מידי לא קשיח מידיי וכו'.

לכן יש מקום להניח שרוב תיקי הטלית היו מבד עם רקמה כזו או אחרת. תיקי טלית עם דפנות קשיחות המוצמד להם ריקוע מכסף היו יותר "ייצוגיים" מאשר שימושיים ביום יום.

מכל מקום מעניין לחקור באילו מקומות ובאילו קהילות היה נפוץ תיק מסוג זה. מתי התחילה האופנה הזו. האם עיצוב זה הושפע בפריטי קדושה מוסלמים אולי מפריטי אופנה יום יומיים. האם פריט זה משלב בין סגנון מוסלמי להשפעה של תרבות אירופאית.

מעניין.

רחמים

# data[].attributes.headline
שאלת מחקר- כיסוי המזוזה

# data[].attributes.subject
שאלת מחקר- כיסוי המזוזה

# data[].attributes.body
כיסוי המזוזה שנמצא במרוקו - צורתו אינה בצורת כיסוי המזוזה המוכר לנו היום, תקוע על מזוזת הדלת ומכיל בתוכו קלף עליו כתובה תפילת "שמע ישראל". הצורה כפי שמוכרת לנו היום צרה ומלבנית, והיא חלולה על מנת להכיל את הקלף. חפץ זה הוא שטוח ומעוטר מאוד, האם צורתו ייחודית?

לפי מאמרו של שלום צבר "הכיסוי למזוזה- חפץ ריטואלי אמנותי ייחודי בחייה של האישה היהודיה בערי מרוקו" (בלינק המצורף) כיסוי זה אינו ייחודי, הוא היה נפוץ דווקא אצל נשים בערי מרוקו והוא שימש כלי מאגי שמטרתו הגנה על הבית מפני עין הרע ושדים. גם העיטורים הצמחיים היו אופייניים גם כן כמו גם ציון שם האישה בעלת החפץ. במאמר אפשר לראות דוגמאות נוספות לכיסויי מזוזה מעוטרים בעיטורים צמחיים, אך גם בסמלים כמו מגני דוד וחמסות. כמו כן כיסויי המזוזה השונים נושאים שמות נשים שונות עם כינויי כבוד ("מנשים באוהל תבורך"). מבחינת חומר, הכיסויים נעשו בדרכים מגוונות, בהן חוטים רקומים. הצורה של כיסוי המזוזה, לפי צבר, ייחודית בעיקר למרוקו, אך לעיתים גם נמצאה באלג'יריה.

https://library.osu.edu/projects/hebrew-lexicon/99995-

files/99995095/99995095-015/99995095-015-575-600.pdf

# data[].attributes.body
מבין שני החפצים שניתנו לנו ארצה להתמקד במזוזה, שאלת המחקר שלי היא:

באיזה אופן מושפע עיצוב המזוזה המרוקאית מתפיסות מגיה והגנה בעיצוב אמנותי יהודי ומוסלמי?

בכדי לענות על שאלה זו ארצה לבחון את עיטורי המזוזה — מזוזה מרוקאית פתוחה מעוטרת בפרחים וכתובות קודש — כטקסט חזותי המשלב בין הפונקציה ההלכתית לבין תפקיד מגי-אמוני.

אעמוד על מאפיינים צורניים שניתן לראות בהם השפעות של האמנות האסלאמית המקומית, ואבדוק כיצד הדינמיקה התרבותית בין יהודים למוסלמים עיצבה את האופן שבו חפצי פולחן שימשו גם כהגנה רוחנית על הבית.

מקבילה מעניינת שמצאתי: https://islamicworld.britishmuseum.org/collection/RRM46563/

# data[].attributes.headline
נקודה למחשבה

# data[].attributes.subject
נקודה למחשבה

# data[].attributes.body
מעניין לציין כי מתוך הממצאים שהצגנו, מרבית התיקים המתועדים הם בצבע אדום. האם קטיפה אדומה הייתה נפוצה יותר מאשר צבעים אחרים? או האם היא הייתה בעלת משמעות סמלית כלשהי?

# data[].attributes.headline
במהלך חיפושנו מצאנו דוגמאות לתיקי טלית מאותו המרחב (מרוקו) העשויים קטיפה בלבד. אנו מעלות את ההשערה שתיקי כאלו שימשו כגרסה נגישה יותר למשפחות מועטות יכולת. 

# data[].attributes.subject
במהלך חיפושנו מצאנו דוגמאות לתיקי טלית מאותו המרחב (מרוקו) העשויים קטיפה בלבד. אנו מעלות את ההשערה שתיקי כאלו שימשו כגרסה נגישה יותר למשפחות מועטות יכולת. 

# data[].attributes.body
קישורים לתיקים, מלמעלה למטה, משמאל לימין:

1. https://cja.huji.ac.il/browser.php?mode=set&id=3793

2. https://cja.huji.ac.il/browser.php?mode=set&id=3794

3. https://dbs.anumuseum.org.il/skn/he/c6/e115454/%D7%AA%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%95%D7%AA/%D7%AA%D7%99%D7%A7_%D7%9C%D7%98%D7%9C%D7%99%D7%AA_%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%A7%D7%95_%D7%94%D7%9E%D7%90%D7%94_%D7%94_20_%D7%AA%D7%A6%D7%95%D7%92%D7%AA_%D7%A7%D7%91%D7%A2

4. https://jerusalem-mall.co.il/product/vintage-moroccan-tallit-bag/

# data[].attributes.headline
תיק לטלית לנער ('סכארה דציצית'), מרוקו, ראשית המאה ה-20, אוסף פויכטונגר

# data[].attributes.subject
תיק לטלית לנער ('סכארה דציצית'), מרוקו, ראשית המאה ה-20, אוסף פויכטונגר

# data[].attributes.attachment_caption
  Tallit Bag, Tangier (Tanger), circa 1880, Gross Family Collection || "The workmanship is quite exceptional in its richness and design. It is clear than months of work were required to produce it and its companion piece for Tifillin" || https://cja.huji.ac.il/browser.php?mode=set&id=39375

# data[].attributes.headline
מצאנו מספר מקבילות לתיק הטלית במרכז לאמנות יהודית, במוזיאון ישראל ובאתרי מכירות

# data[].attributes.subject
מצאנו מספר מקבילות לתיק הטלית במרכז לאמנות יהודית, במוזיאון ישראל ובאתרי מכירות

# data[].attributes.body
מתיאוריו של וויליאם גרוס ניתן להבין שהכנת חפץ כדוגמת תיק לטלית או תפילין (בדגש על המתכות) הייתה מלאכה מורכבת, שדרשה מיומנות של איש מקצוע, זמן ומשאבים. אנשי מקצוע שכאלו התרכזו ככל הנראה בפרז (Fez).

# data[].attributes.headline
נקודת המוצא 

# data[].attributes.subject
נקודת המוצא 

# data[].attributes.body
לפי שלום צבר, תיק התפילין (והטלית) הוענקו לכל נער בעת הגיעו לגיל 13, במעמד סמלי וחגיגי בו הקהילה והמשפחה לקחו חלק. תיקים אלו היו מהודרים וחגיגיים, ונהוגים היו להיות (בין היתר) מרקמה:  "חבריו של הנער חטפו מידיו את התפילין [....] ולא אפשרו לו להחזירם לנרתיקם המהודר [...]"

"וכך יוצא לו הבחור שלנו מביתו מעוטר בתפילין ועטוף בציצית ויושב לו על כיסא המורם על ראשו של מישהו כשתיק הטלית הרקום לתפארת בידו או תלוי לו מאחורי הכיסא."

בתצלום תיעודי מתוך המרכז לאמנות יהודית מופיעים שני נערים אוחזים בתיקי הטלית שלהם בחגיגות בר המצווה. ניתן לראות שהנערים עונדים טבעות, אחד מהם עונד שעון ושניהם לבושים בחליפות מרשימות ומצולמים לרקע מעוצב ומהודר. לפי שלום צבר, קבלת מתנות כדוגמת שעון היו נפוצות במסגרת חגיגות בר המצווה. עם זאת, לא מדובר בחפצים אשר זמינים לכל, וניתן לשער כי כל אלו מצביעים על מעמדם הסוציו-אקונומי החיובי של השניים.

# data[].attributes.body
האם תיקי הטלית והתפילין העשויים טכניקה משולבת של קטיפה, כסף ועיטורים נוספים כדוגמת אבנים יקרות, היו נחלת הכלל, או שמדובר בפריט יוקרתי שהתאפשר רק בקרב מעמדות מבוססים בקהילה? מה הייתה התחלופה עבור משפחות מעוטות יכולת?