# data[].attributes.body
medhjælper til stiftelse af første sygeplejerskeskole.

hovedområder

hygiejne

udluftning

hendes teori er at alle ønsker at blive selvhjulpen.

# data[].attributes.body
hvad er hendes vigtigste begreber

hjælpe med patienten med at opfylde egne behov

14 grundlæggende behov

opnå bedst mulige tilstand hos patienten

at se personen som en hel person (fysiske, psykiske og sociale behov)

stor vægt på patientens autonomi og velfærd

SVV:

styrke(fysisk)

vilje(motivation)(psykisk)

viden(situation)

# data[].attributes.body
egenomsorg=menneskets mål

hendes teori:

I praksis bruges Orems teori til at vurdere, hvilken form for pleje der er nødvendig, og hvordan sygeplejersker kan hjælpe patienter med at opnå bedst mulig funktion i forhold til deres evne til at pleje sig selv.

____________________________________

målrettede aktiviteter som et menneske tager initiativ til og udføre, for at opretholde liv, sundhed og velvære.

om hende:

omsorgsteoretiker

hun har fokus på:

selvpleje(egenomsorg)

selvplejeunderskud

selvplejevurdering

3 egenomsorgsbehov

•Universelle: fælles for alle, men individuelt hvordan de opfyldes. Fx trække vejret, udskille affaldsstoffer, hvile, at høre til, at være tryk osv.

•Udviklingsrelaterede: understøtter livsprocesser og fremmer menneskelig udvikling og læring. Fysisk, psykisk og social udvikling. Fx at overvinde tab

•Sundhedsafvigende: behov der opstår ifm. sygdom, lidelse og behandling. Fx at følge behandlingen medicinsk, reagere ved ændringer i tilstand

# data[].attributes.body
De 14 behov er:

Behovet for at ånde

Behovet for at spise og drikke tilstrækkeligt

Behovet for at udskille affald

Behovet for at bevæge sig og opretholde en god kropsholdning

Behovet for at sove og hvile

Behovet for at klæde sig og være ren

Behovet for at regulere kropstemperaturen

Behovet for at undgå farer og skade

Behovet for at kommunikere

Behovet for at tilbeho til religiøs og spirituel praksis

Behovet for at udtrykke følelser og opretholde social kontakt

Behovet for at lære og udvikle sig

Behovet for at have et selvbillede og selvværd

Behovet for at opretholde et forhold til andre og føle sig elsket og respekteret.

# data[].attributes.body
Egenomsorgsteori indeholder tre teorier:

1.egenomsorg

når ressourcer er tilstrækkelig til at indfri kravene, kan et menneske selv varetage egenomsorg. Grundbegreber: egenomsorgsbehov, egenomsorgskrav og egenomsorgskapacitet

2.egenomsorgssvigt

når krav overstiger ressourcer. Her skal vi hjælpe via

3.sygeplejesystemerne

bruges til at tilrettelægge dine handlinger, hvor du har tre sygeplejesystemer;

1) helt kompenserende

2) delvist kompenserende

3) støttende/undervisende.

hvordan?

for at egenomsorgsbehovene kan opfyldes, kræves handlinger. de her handlinger afhænger af den enkelte borgers egenomsorgskapacitet (borgers ressourcer)

# data[].attributes.body
For at vurder hvilket sygeplejesystem du skal anvende, er det nødvendigt at vurdere ptt. krav og ressourcer

- hvad kan han selv? (ressourcer)

- hvad skal han have hjælp til? (krav)

de 5 hjælpe metoder

•At gøre noget eller handle for ptt

•At vejlede og vise til rette

•At støtte fysisk og psykisk

•At tilrettelægge et støttende og terapeutisk niveau

•At undervise

______________________________________

Sygepleje  er mere end praktiske gøremål.

______________________________________

# data[].attributes.body
vurderingsfasen: vurdere problemet og observere og indsamling af data(TOBS)

indsamling af data: dokumentation

observation: lyt, se, føl, lugt

identifikationsfasen: analyse af data af dette opstiller vi en hypotese/sygeplejediagnose

her kan man lave en PES (problemet/årsag/symptomer)

problemet: et problem for borgeren

årsag: bruger egen viden og data

symptomer: hvilke symptomer har borgeren.

planlægninsfasen: opsætter smartmål både kortsigtet og lang sigtet. her planlægger man også handliger i forløbet

udførelsesfasen: her udføre vi de planlagte handlinger. vi dokumentere undervejs.

evalueringsfasen: vi kigger på om målet er opnået eller vi er på vej. her dokumentere vi også. vi evaluere både på borgeren og samarbejdet.

# data[].attributes.body
erytrocytter(røde blodlegemer)

dannes i den røde knoglemarv i de flade knogler

dannelsen af erytrocytter kræver tilstedeværelsen af B12-vitamin (EPO)

transportere O2 og CO2 rundt i kroppen.

transportere CO2 væk fra cellerne

vores flade knogler

finder vi i bækken, kraniet, samt ribben (costae) samt øverste lårbensknogle og overarmsknogle.

blodet

skal have en PH-værdi imellem 7,35-7,45

trombocytter(blodplader)

dannes i knoglemarven

milten er kroppens lager for trombocytter ved øget behov for trombocytter trækker milten sig sammen

# data[].attributes.body
1 fase

Karkontraktion: der sker en skade på et blodkar. Nerver fra karret sender besked til den glatte muskulatur om karkontraktion = hullet formindsket. Varighed 30 min.

2 fase

Sammenklæbede trombocytter: ved blødning ændres trombocytternes struktur og herved klæber trombocytterne sig til det skadede område. De svulmer op og får udløbere og udskiller en klæbrigt stof =flere trombocytter klæber sig til, indtil skaden er dækket.

3 fase

Koagulationen: herefter koagulere (størkner) blodet, for at forstærke lukningen, via en kædereaktion, hvor der dannes fibrin (klæbrigt protein) der holder koaglet sammen. Fibrintrådene omslutter og danner koaglet (størknet blod)

# data[].attributes.body
hvad består blodet af?

blodet består af plasma og celler det kan fx være de røde blodlegemer.

hvor meget blod har vi i kroppen?

en voksen dame har 4 liter

en voksen mand har 6 liter

hvor dannes blodets celler?

de dannes i knoglemarven( hovedsageligt i benmarven/hofte)

hvad er de røde blodlegemers opgave?

transportere ilt og CO2 rund i kroppen

hvad er de hvide blodlegemers opgave?

det er kroppens immunforsvar

hvad er blodpladernes opgave?

Deres primære opgave er at stoppe blødninger ved at danne koagel.(lille blodprop)

# data[].attributes.body
diffusion (transportering af blodets stoffer)

arterier transportere blod rundt fra hjertet og til kroppens væv og organer. primær glat muskulatur

vener er de blodåre der transportere blodet tilbage fra organer og væv til hjertet. har veneklapper der gør gennemstrømningen nemmere

kapiler er opbygget at indotetsceller det er her diffusionen sker

indotet er et lille lag celler der gør at blodet strømmer uden problemer.

# data[].attributes.body
bevægeapparatets funktion

bevægeapparatet er med til at vi kan bevæge os men samtidig beskytter både knogler muskler og led vores indre organer det holder vores krop oprejst og skaber fart i bevægelsen det er også et stort calcium lager.

Bevægeapparatet består af

Knogler: flade, uregelmæssige og rørknogler.

De danner grundstrukturen i bevægelsen

Led: ægte og uægte led

Sikre bevægelighed mellem knoglerne

Muskler: muskelbundter omgivet af bindevæv. 3 typer glat, tværstribet og skelet muskulatur.

Kan ved sammentrækning enten bøje/strække et led.

knoglers funktion:

Støtter og afstiver legemet

Beskytte indre organer, lunger, hjerte…

Hæfter på muskler -> del af bevægeligheden

Ender indgår i led -> bevægeligheden

Stort lager for Ca++. (Vigtig for bl.a. nerveimpuls og sammentrækning af muskler)

Indeholder rød knoglemarv (dannelse af erytro-, leuco-, og trombocytter – blodet celler) og gul knoglemarv (fedt)

samme hos mænd og kvinder

# data[].attributes.body
Forlappen:

stimulerer dannelse af østradiol. Østradiol hæmmer PTH. Hæmmes PTH ikke er der øget PTH i blodet og dermed stimuleres osteoklasterne (=knoglenedbrydende)

Dannelse af væksthormon: påvirker bl.a. celledeling i knoglerne og danner flere proteiner, der har betydning for knoglevæksten. Stimulerer osteobalsters aktivitet (=knogleopbyggende)

Skjoldbruskkirtlen:

Calcitonin, hormon,  der regulerer ca++ i blodet ved bl.a. :

hæmme osteoklasters aktivitet -> mindre ca++ til blodet og mere ca++ lagres i knoglerne (=knogleopbygger)

Biskjoldbruskirtlen:

PTH, hormon der også regulerer ca++ til blodet ved bl.a.:

Stimulerer osteoklasters aktivitet -> mere ca++ til blodet og mindre ca++ lagring i knoglerne. (=knoglenedbryder)

Binyrerne:

Kortisol, hormon der stimulerer osteklasters aktivitet. Kortisol stiger bl.a ved stress, krise, infektion (sympatiske nervesystem) (=knoglenedbydende)

# data[].attributes.body
hvilke led typer har vi?

uægte:

Kendetegn: stor styrke og stabilitet i leddet. Lille fleksibilitet.

Brusk eller bindevæv ml. knoglestykker

Hvor:

Kraniets knogler =fast beskyttende form

Ryghvirvlerne, hvor der fines disci (diskus er en brusk skive med hyalinbrusk yderst og en blød indre kerne =nucleus)

Skambenene i bækkenet, figur til venstre. (brusken blødgøres i graviditet)

Diskus prolaps: den indre kerne, nucleus, presses bagud -> tryk på rygmarven eller spinalnerverne. Kommer til udtryk som smerter og føleforstyrrelser.

ægte:

Kendetegn: fleksibelt, hvilket øger bevægelighed

Består af:

Led kapsel: omkranser, beskytter og forstærker leddet.

Yderst: rigt på bindevæv =stærk

inderst: tyndt blodrigt lag (synovialmembran) = sikre nærringstoffer til ledhulen samt bekæmper infektioner i leddet.

Ledhule: indeholder ledvæske: (vand, næringsstoffer og antistoffer).

Ledbrusk/hyalinbrusk: (ledhoved + ledskål)

Elastisk og glat. beskytter knoglerne mod belastning.

Ernæres via ledvæsken - Ingen blodforsyning.

Ledbånd: Ligamenter, der gør leddet stærkere, fx knæled. Det forbinder knogle med knogle

Muskulaturen rundt om leddet virker stabiliserende. Ved svag muskel – øget risiko for at ledhoved og –skål forskydes = forstuvning.

# data[].attributes.body
•Hud, sved og talg = lav pH. Salt trækker væske fra mikroorganismer + normalflora

•Slimhinder, (danner antistoffer, der blokere/hæmmer mikroorganismer) som vi finder i:

•Lungerne + cilier + makrofager

•Mave-tarmsystemet +spytamylase mavesyre + fordøjelsesenzyme + galde nedbryder mikroorg., tarmflora

•Øjne + øjenenzymer, tårevæske føres I svælget og videre til ventriklen

•Urinvejene, pH, cisterne effekt ved vandladning, lukkemekanisme I blæren ved vandladning

•Kønsorganerne, slimprop samt lav pH (mælkesyre)

# data[].attributes.body
Residualurin= står urin tilbage i blæren.

blærescanning= kan måle til 999 ml.

sik= en gangs katerering.

indkontinens= kan ikke holde på urinen.

hæmodialyse= altid noget med blodet.

posedialyse= sprøjter væske ind i bughulen.

miktion= vandladning.

diurese= en urin mængde på et givende tidspunkt.

nyremarven= medulla renalis

nyrebækken= pelvis renalis

delir= kognitiv funktioner evt hallucinationer.

___________________________

# data[].attributes.body
Leukocytter (hvide blodlegemer)

Dannes i den røde knoglemarv.

Forskellige celler, der alene og sammen  bekæmper mikroorganismerne og fjerner skadede celler.

Leukocytter kan opdage anderledes celler (ændret overflade):

•mikroorganismer

•celler der er inficeret af virus

•celler der er defekte eller

•Cancerceller

•

•Leukocytter opdeles i tre hovedgrupper:

•Monocytter (makrofager, dendritisk celle) - uspecifikke

•Granulocytter (basofile og mastceller, neutrofile og eosinofile) - uspecifikke

•Lymfocytter, (T- og B lymfocytter) - specifikke

# data[].attributes.body
Monocytter :

Del af indre uspecifikke immunforsvar. Består af dendritiske celler og makrofager

Store leukocytter der angriber og nedbryder forskellige bakterier i blod.

Ca. 50% oplagres i milten i venteposition.

Ved infektion omdannes de fleste monocytter til:

makrofager(”ædeceller”/fagocyterer)

De sidste monocytter omdannes til

dendritiske celler (budbringer af info til T-/B- Lymfocytter, altså det specifikke immunforsvar).

# data[].attributes.headline
Det indre (uspecifikke og specifikke) immunforsvar:

# data[].attributes.subject
Det indre (uspecifikke og specifikke) immunforsvar:

# data[].attributes.body
Uspecifikke (medfødte)

(monocytter, granulocytter):

Angriber forskellige former for mikroorganismer.

Specifikke (tillærte)

(lymfocytter):

Angriber helt specifikke mikroorganismer og skaber immunitet.

# data[].attributes.body
inflammation= varme, rødme, hævelse og ømhed.

infektion= der er mikroorg, feber og pus

kan godt have en inflammation uden en infektion men man kan ikke få en infektion uden en inflammation.

# data[].attributes.body
•Storhjernen, venstre halvdel styrer højre side af kroppen og omvendt.

•Lillehjernen koordinering af bevægelser

•Den forlængede rygmarv,medulla oblongata; indeholder kredsløbs- og respirations center, brækcenteret

•Rygmarven, medulla spinalis. sanseindtryk føres til hjernen.

•defækationscenter

•CNS, Centrale nervesystem

har den centrale styring af alle nerveceller i kroppen

•PNS, Perifere nervesystem

Alle nerverne der ligger uden for CNS – altså de nervebaner der har forbindelse til

•Hjernen (12 par)

•Rygmarven (31 par)

•ENS, entero nervesystem

•De nerver som påvirker mave-tam kanalen (fx den glatte muskulatur) samt sanseimpulser der komme derfra. Desuden de direkte nerveimpulser til det limbiske system (derfor glæde/sorg kan føles i maveregionen, bug).

# data[].attributes.body
Består af to halvdele, hemisfære.

•Hver hemisfære er forbundet med den modsatte side af kroppen.

•Hjernebarken, cortex cerebri, er foldet, hvilket skaber et øget areal ift udveksling af impulser. Består af nervecellekroppe, grå substans

•Inddeles i 4 lapper

Frontallappen

Isselappen

Temporallappen

Nakkelappen

Peter Lund Madsen 2 min

Under cortex cerebri, hjernebarken findes marven medulla der overvejende består af aksoner beskyttet af myelin, hvide substans

•Midt inde i hjerne findes de basale hjerneganglier der består af nervecellekroppe, grå substans. Her findes de indlærte bevægelser. Fx at række en hånd ud efter en kop kaffe.

# data[].attributes.body
Neurologi omfatter sygdomme i hjerne og rygmarv (CNS) ,  samt  nerver i muskler og arme (det perifere nervesystem)

Hjernen styrer det hele og starter

alle bevægelser og reaktioner. Den  opfatter sanseindtryk og styrer vores adfærd og tanker.

Hjernen opdeles i lapper, der har forskellige funktioner