# data[].attributes.body
Prekambri on geologinen ajanjakso 4,6 miljd-541 milj vuotta sitten, joka ulottuu maapallon synnystä fanerotsooisen aionin alkuun saakka. Prekambri on niin sanottu yläaioni ja se on jaettu kolmeen geologisen ajanlaskun aioniin: hadeeinen aioni, arkeeinen aioni ja proterotsooinen aioni

# data[].attributes.body
Paleotsooinen maailmankausi eli elämän vanha aika oli geologinen ajanjakso noin 542–250 miljoonaa vuotta sitten. Maailmankausi käsittää ajanjakson, jolla elämä kehittyi voimakkaasti merissä ja nousi maalle. Merkittävästi fossiileja alkaa esiintyä vasta paleotsooisen maailmankauden alusta lähtien.

# data[].attributes.body
Kalojen synty liittyy evoluutioon ja ne ovat yksi selkärankaisten eläinten alaryhmistä. Ne kehittyivät ensimmäisinä selkärankaisina eläiminä noin 500 miljoonaa vuotta sitten.

# data[].attributes.body
Sammalet ovat yksisoluisten levien jälkeen yksi vanhimmista maalla kasvavista kasviryhmistä. Ne syntyi noin 400–450 miljoonaa vuotta sitten, paleotsooisella kaudella, jolloin ensimmäiset kasvit alkoivat siirtyä vesistä maihin.

# data[].attributes.body
Nykykäsityksen mukaan sienet ovat yksi elämän monimuotoisuuden vanhimmista haaroista. Niiden alkuperä liittyy alkueläimiin. Sienien yhtenäinen fossiiliaineisto alkaa 400 miljoonan vuoden takaa, mutta aivan ilmeisesti sieniä on ollut jo prekambrikaudella 600 miljoonaa vuotta sitten.

# data[].attributes.body
Niveljalkaiset alkoivat sopeutumaan maaympäristöön noin 400 miljoonaa vuotta sitten. Maaympäristö edellytti monia uusia sopeutumia, kuten laaja ruokavalio koostuen kasveista, eläimistä ja raadoista ja mukautunut liikkumistapa, kuten lentäminen ja hyppiminen.

# data[].attributes.body
Sammakkoeläimet olivat kehityshistorian ensimmäisiä eläimiä, jotka nousivat vedestä maalle. Tämä tapahtui noin 390 miljoonaa vuotta sitten eli devonikaudella. Muinaisina aikoina sammakkoeläimiä eli runsaammin kuin nykyaikana.

# data[].attributes.body
Sanikkaiset ovat monimutkaisempia kuin yksisoluiset sammaleet, jotka syntyivät noin 360 miljoonaa vuotta sitten. Yleisin teoria on, että sanikkaiset kehittyivät varhaisessa historiassa kosteisiin ympäristöihin.

# data[].attributes.headline
Liitukauden lopun joukkotuho n. 65 milj. vuotta sitten

# data[].attributes.subject
Liitukauden lopun joukkotuho n. 65 milj. vuotta sitten

# data[].attributes.body
Dinosaurukset ja monet muut maa- ja merieläimet kuolivat sukupuuttoon. Todennäköisesti joukkosukupuutto johtui suuren asteroidin törmäyksestä. Pienet matelijat, linnut ja nisäkkäät selvisivät.

# data[].attributes.body
Uudella ajalla nisäkkäiden kehitys on ollut suurta. Dinosaurustenkin aikaan maapallolla eli pieniä nisäkkäitä, mutta uudella ajalla näistä nykyisten jyrsijöiden kokoisista nisäkkäistä on kehittynyt valtavia suurnisäkkäitä. Nisäkkäät ovat tasalämpöisiä, selkärankaisia eläimiä jotka synnyttävät eläviä poikasia. Nisäkkäisiin kuuluvat nokkaeläimet, pussieläimet ja istukalliset nisäkkäät.

# data[].attributes.body
Linnut polveutuvat noin 170 miljoonaa vuotta sitten puissa eläneistä höyhenpeitteisistä dinosauruksista. Linnut ovat tasalämpöisiä, usein höyhenpeitteisiä, sisäinen hedelmöitys ja monimutkaiset soidinmenot.

# data[].attributes.body
Maapallo syntyi räjähtäneiden tähtien alkuaineista. Samoihin aikoihin syntyi aurinko ja muut sitä kiertävät planeetat.

# data[].attributes.body
Epäorgaanisista rakenteista kehittyi orgaanisia, hiilirakenteisia yhdisteitä. Esim. nukleotidit. Näistä kehittyi nukleiinihappoja, jotka pystyivät monistumaan ja siirtämään perinnöllistä informaatiota. Kehittyi RNA ja myöhemmin DNA.

# data[].attributes.headline
Elämän synty/ensimmäinen solu n. 4 mrd. vuotta sitten. 

# data[].attributes.subject
Elämän synty/ensimmäinen solu n. 4 mrd. vuotta sitten. 

# data[].attributes.body
Orgaanisista rasvoista muodostui pisaroita, jotka kontrolloivat, mitä pääsi sisälle ja ulos. Kun näiden sisälle kertyi proteiineja ja nukleiinihappoja, oli ensimmäiset solurakenteet.

# data[].attributes.body
Alkusolusta kehittyivät arkeonit ja bakteerit. Kuluttajat ottivat ympäristöstä ravinnoksi orgaanisia yhdisteitä, kuluttajat tuottivat epäorgaanisista yhdisteistä yhteyttämällä kemosynteesin avulla.

# data[].attributes.body
Meressä olevat bakteerit kehittivät lehtivihreää, joka pystyi sitomaan auringon valoenergiaa. Syanobakteerit nimeltään. Hiilidioksidi, vesi ja aurinkoenergia -> glukoosi ja happi.

# data[].attributes.body
Elämän keskiaika eli mesotsooinen maailmankausi oli geologinen ajanjakso, joka tunnetaan matelijoiden, etenkin dinosaurusten elinkautena. Kausi oli merkittävä, koska tuolloin matelijoista kehittyi suuria kasvi,- ja lihansyöjäeläimiä, ja kauden loppupuolella nisäkkäät ja linnut lajiutuivat omiksi ryhmikseen. Lisäksi tämä ajanjakso on lajiteltu 3 jaksoon järjestyksessään triaskauteen, jurakauteen ja liitukauteen.

# data[].attributes.body
Matelija on sammakkoeläinten ryhmästä kehittynyt kuivalle maalle sopeutunut eliö, joka hengittää keuhkoilla. Matelijat ovat merkittävä eliöryhmä, sillä niistä kehittyivät lentoliskot ja sitä myöten linnut.

# data[].attributes.body
Koppisiemenisetkasvit kehittyivät mesotsooisena kautena. Koppisiemeniset kasvit saivat nimensä siitä, että niiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli koppi.

# data[].attributes.body
Fotosynteesin kehityttyä ilman happipitoisuus alkoi kasvaa ja happi kerääntyi ilmakehään. Happimolekyyleistä alkoi muodostua otsonikerros, joka suojaa maapalloa ultraviolettisäteilyltä.

# data[].attributes.body
Tumallisen solun oletetaan kehittyneen endosymbioosin tuloksena. Tumallisen solun kehityksen oletetaan alkaneen siten, että askardarkeoni nielaisi bakteerin, jolloin muodostui suurempi solu: ensimmäiset tumalliset eliöt kehittyivät.

# data[].attributes.body
Tumallisten solujen muodostamissa solurykelmissä alkoi esiintyä työnjakoa. Kun työnjako oli edennyt siihen pisteeseen, että solut eivät enää selvinneet ilman toisiaan, oli syntynyt ensimmäinen monisoluinen eliö.

# data[].attributes.body
Eliöiden osa soluista alkoi kehittyä sukusoluiksi noin. 2 miljardia vuotta sitten. Tämä johti evoluution kiihtymiseen.

# data[].attributes.body
Kambrikauden räjähdys oli 550 miljoonaa vuotta sitten, silloin eläinten monimuotoisuus alkoi kehittyä valtavasti.

# data[].attributes.body
Ensimmäiset selkärankaiset kehittyivät suikulaista muistuttaneesta kantamuodosta noin 520 miljoonaa vuotta sitten kambrikaudella.

# data[].attributes.body
Paljassiemeniset kasvit kehittyivät ja yleistyivät itiökasvien ohelle noin 350 miljoonaa vuotta sitten. Nykyiset paljassiemeniset kasvit ovat puuvartisia, Suomessa sellaisia ovat mm. mänty, kuusi ja kataja.

# data[].attributes.body
Ihmisen evoluutio alkoi kädellisistä nisäkkäistä noin 70 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset ihmisen kehityslinjan edustajat olivat metsäsavanneilla eläviä apinaihmisiä, jotka kävelivät pystyasennossa ja osasivat käyttää alkeellisia työkaluja. Tämä oli suuri muutos evoluutiossa, joka antoi ihmisille mahdollisuuden metsästää paremmin.