# data[].attributes.attachment_caption
Артемова Л.В. - Історія педагогіки України (2006)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Віртуальна читальня освітніх матеріалів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ПЕДАГОГІЧНА ДУМКА В ДРУГІЙ ПОЛОВИНІ XVIII-XIX ст. 3. Педагогічні погляди Тараса Шевченка

Великий український поет, художник, мислитель, відомий усьому світові як визначний гуманіст, Тарас Григорович Шевченко (1814 - 1861) не був професійним педагогом. Проте у своїх творах він висловив дуже цінні думки з питань освіти і виховання дітей, чимало з яких не втратили актуальності й нині, коли відроджуються народознавство і народна педагогіка.

Тарас Шевченко народився у сім'ї селянина - кріпака. Восьмирічного Тараса батько віддав у науку до дяка - вчителя, де хлопець за 2 роки вивчив граматику, часослов, псалтир. Шевченко рано залишився сиротою, наймитував. 1832 р. був відданий у навчання до "різних живописних справ цехового майстра" Ширяева в Петербурзі. У 1838 р. його викупили з кріпацтва. Тоді ж Шевченко був зарахований до петербурзької Академії мистецтв, де навчався під проводом К. Брюллова та за повнював прогалини своєї освіти. У період навчання в Петербурзі Тарас Шевченко почав писати свої перші поетичні твори. 1840 року було видано його збірку українських поезій під назвою "Кобзар". Вона містила ліричні вірші, сповнені любові до життя та до людей праці, до рідного краю та до його історії. Прогресивні російські та українські критики вітали вихід "Кобзаря", називали його подією унікального значення в історії української літератури. Як зауважив Ю. Луцький, у ньому українська мова досягла літературної неперевершеності.

У творах на історичну тему поет показав боротьбу українського народу проти соціального і національного поневолення. Антикріпос ницька спрямованість у віршах "Кобзаря" 1840 року ще не завжди виступала на перший план, але в подальших творах (поема "Гайдамаки", цикл "Три літа") вона стала провідною. Критикуючи чинний кріпосницький лад і самодержавство, Тарас Шевченко виявив надзвичайну громадянську сміливість. Коли він у 1843 і 1845 р. відвідав Україну, скрізь його вітали земляки як національного пророка. 1845 р. Шевченко здобув звання художника і повернувся в Україну. Працював у Київській археографічній комісії. 1846 р. вступив до таємної політичної організації - Кирило- Мефодіївського товариства, метою якого було скасування самодержавства, утворення незалежної Української держави та запровадження в ній широкої народної освіти. Тарас Шевченко перейнявся ідеями Кирило-Мефодіївського братства, втілював їх у своїх поезіях. Після розгрому Кирило- Мефодіївського братства в 1847 р. Тараса Шевченка заарештували саме в ту пору, коли він збирався виїхати до Італії для студій з малярства.

За складання "революційних і у високій мірі сміливих віршів" і "зухвалу образу царської родини" його було ув'язнено в Петропавлівський фортеці, а потім віддано у солдати на 10 років. Цар Микола І власною рукою дописав до вироку: "під найсуворіший нагляд, із забороною писати й малювати".

Лише в 1857 р. цар Олександр II повернув поету волю. Протягом останніх років життя Тарас Шевченко багато працював. У його творах, як і раніше, звучать не лише ліричні, а й антикріпосницькі, антисамодержавні мотиви. 1860 року було офіційно визнано його успіхи в живописі: йому присвоїли звання академіка. Поховано поета за його заповітом над Дніпром, на Чернечій горі у місті Каневі.

Тарас Шевченко не писав спеціальних педагогічних праць, проте його проза, поетичні твори й живопис мають безперечне виховне зна чення. їм властива глибока народність, гуманізм, любов до батьківщини, викривальний пафос, образність. У своїх творах Тарас Шевченко порушував морально-етичні теми, розмірковував про важливість родинного виховання, освіти й освіченості в житті людини, про роль народних традицій і фольклору в становленні високоморальної особистості.

Проблеми виховання й освіти Тарас Шевченко пов'язував з тяжкою долею поневоленого українського народу. Власне сирітське дитинство залишило глибокий слід у душі поета. Він бачив, що така доля судилася багатьом дітям кріпаків. Особисте життя Шевченка не склалося і його мрія мати власних дітей не здійснилася. Тому тема любові до дітей, страждання за їхню долю звучить в його поезіях і прозових творах як вираз особистого почуття і водночас як соціальний протест. В одному з листів до Б. Залеського (1853) він писав: "...я так любив дітей, що не надивився б на вірний відбиток янгола". А в повісті "Княгиня" зауважував: "нічим не можна так швидко задобрити мого українського земляка, як пригорнути його дитину". Любов до дітей, на переконання Тараса Шевченка, притаманна всім хорошим людям: "пристрасно любить маленьких дітей, а це вірна ознака серця лагідного, незлобивого". Поет любив дитяче товариство, охоче спілкувався з дітьми, читав їм, частував солодощами. У дитячому колі він відпочивав. Навзаєм діти платили йому щирою любов'ю і приязню. Щастя Шевченко ототожнює з сімейним затишком, з образами дітей і матері, доброї, люблячої дружини (повість "Музыкант").

У творах Тараса Шевченка багато дитячих образів, наділених яскравими психологічними характеристиками. Письменник докладно змальовує умови, в яких відбувається формування особистості, наочно показуючи, як безвідповідальне виховання морально калічить людину (повісті "Варнак", "Музыкант" та ін.).

Так, син графа з повісті "Варнак" зіпсований з дитинства свідомістю власного титулу й багатства. Його природні здібності приглушені недбальством матері. Вже в дитинстві він розуміє, що йому не обов'язково мати знання й бути доброчесним. Титул і багатство забезпечать його майбутнє. Неробство, звичка користуватися чужою працею, на думку Тараса Шевченка, спричиняє моральне звиродніння.

Виразні образи дітей Тарас Шевченко вивів у своїх живописних роботах: "Циганка - ворожка", "Хлопчик з собакою в лісі", ілюстрації до поеми "Слепая", "Хата вдови на Україні", "Селянська сім'я", "На поселенні", "Діти Рєпніних", ілюстрації до поеми "Невольник", "У Києві", "У Решетилівці", "Селянське подвір'я". На засланні створені малюнки "Кибитка казахів на березі Аральського моря", "Хлопчик - натурник", "Казахський хлопчик дрімає біля груби" та інші, на яких з любов'ю і співчуттям художник зобразив убогих дітей казахів з невинними очима, які ще не збагнули злиденного життя і вод-ночас не уявляють іншого. Своєю творчістю Тарас Шевченко намагався привернути увагу суспільства до їхньої долі.

Сім'ї та сімейному вихованню дітей Тарас Шевченко надавав важливого значення. При цьому він особливо наголошував на ролі матері:

У нашім раї на землі

Нічого кращого немає,

Як тая мати молодая

З своїм дитяточком малим.

...І перед нею помолюся,

Мов перед образом святим

Тієї матері святої,

Що в мир наш бога принесла...

Коли поет говорить про святі материнські почуття, про любов дітей до батьків, до матері, його слово набуває надзвичайної сили. Нічого в світі немає світлішого, ніж любов до матері: "слово "мамо" - великеє найкращеє слово".

Водночас він показує, що сім'я, в якій між подружжям немає злагоди, де батьки розбещені багатством, легким життям, не може дати дітям гідного виховання (повісті "Несчастный", "Варнак"),

Вирішального значення у формуванні особистості Тарас Шевченко надавав праці. Він з любов'ю описує дружні, міцні сім'ї, що найчастіше складаються у простих людей, які живуть із своєї праці. У цих сім'ях у взаєминах між подружжям та дітьми відчувається теплота, духовна близькість, взаємоповага й любов. У дружній сім'ї легше долати життєві негаразди.

Найщасливішими можуть бути сім'ї, які мають дітей. Бути матір'ю - велике щастя.

Тарас Шевченко ганьбить матерів, які зневажливо ставляться до своїх материнських обов'язків. Найчастіше це аристократки, які дітей збувають на няньок, а самі поринають у світське життя (повість "Прогулка с удовольствием и не без морали").

Материнські почуття жінок з народу описує Тарас Шевченко в поемі "Сон". Молода мати змушена жати пшеницю на панщині і, щоб не залишати дитя без нагляду, вона бере його с собою в поле; бідна вдова відшукує можливість віддати сина в школу, щоб він здобув кращу долю; обдурена дівчина підкидає своє дитя заможним людям, а сама йде до них наймичкою, щоб усе життя бути поблизу своєї дитини. Змальовуючи образ матері, її відданість дітям, силу її любові, Тарас Шевченко підводить до думки, що мати - це перша природна вихователька своєї дитини. Якщо маги не виконує свого природного й сус-пільного обов'язку, вона заслуговує осуду як злочинниця перед власною дитиною й суспільством. Діти ж, залишені на волю стихійного сімейного виховання, можуть бути надалі відкинуті суспільством. До того ж сімейне виховання не може замінити собою виховання суспільного. Щоб виростало покоління, підготовлене до дорослого життя, здатне розкрити закладений у ньому потенціал здібностей і талантів, сімейне виховання має далі доповнюватися суспільним.

Під суспільним вихованням Тарас Шевченко розумів спілкування дітей з однолітками та дорослими, ознайомлення з навколишнім світом, працею, побутом. Велику увагу приділяв трудовому вихованню. Тільки в праці людина зможе знайти справжнє задоволення. Бездіяльність і пасивність - найбільше зло.

Засобами художнього зображення Тарас Шевченко визначає свій ідеал виховання особистості. Це людина з багатогранними знаннями і високими моральними рисами, чесна, працьовита, добра, з почуттям гідності та громадянськості, яка здатна застосовувати свої знання в житті, вміє цінити мистецтво, любить працю.

У формуванні особистості мають значення й природні задатки та здібності, звички, набуті в дитинстві. В повісті "Музыкант" письменник порівнює двох сестер, які потрапили у різні умови виховання. Під різними життєвими впливами зросли дві різні натури. Наталя - добра, розумна, людяна. Ліза - егоїстична, владна й жорстока. Серед сюжетних ліній повісті "Близнецы" також є подібна. Однакові в дитинстві за своїми нахилами та інтересами хлоп'ята починають дедалі більше відрізнятися. Адже сила вражень, нахилів, звичок, набутих у ранньому дитинстві, мала тимчасове, не вирішальне значення. Значно впливовішими виявилися виховна система навчального закладу і соціальне оточення. Життя ставить над близнятами педагогічний експеримент: один з них - Зося - потрапляє в розбещене середовище кадетського корпусу, яке формує з нього розпутника, людину без моралі. Інший - Ватя - в гімназійному середовищі, а потім в університеті живе серйозними навчальними справами і зрештою виростає порядною людиною.

Отже, організації навчання і виховання в гімназії Тарас Шевченко віддавав перевагу перед кадетським корпусом. Виховання, на його думку, має бути позитивним, відповідати інтересам суспільства.

Тарас Шевченко прагнув поширення письменності серед народних мас, вбачав в освіті "перший вільний промінь світла, що може проникати в здавлену колами невільничу голову". Він підкреслював, що загальна письменність народу - "величезне добро". Кобзар палко схвалював ідею створення недільних шкіл. Перебуваючи в Києві, він брав участь в обговоренні питання про їх організацію, як робив це й пізніше, повернувшись до Петербурга, дбав про створення для них навчально-педагогічної літератури. Оскільки ці школи існували на добровільні пожертви, поет призначив на їхню користь певну частину накладу свого "Кобзаря", випущеного в 1860 р., та регулярно переказував частину своїх коштів. Він особисто цікавився харківськими недільними школами, листувався з діячами цих шкіл. У своїх листах, зокрема, Тарас Шевченко просив передати чималу кількість примірників "Кобзаря" для недільних шкіл.

Тарас Шевченко часто критикував недоліки навчання й виховання в різних навчальних закладах царської Росії. У повісті "Прогулка с удовольствием и не без морали" він підкреслював, що "освіта повинна збагачувати, а не обкрадати серце людське". Засуджуючи тодішню систему освіти, Тарас Шевченко у повісті "Капітанша" писав, що нічого не знає аморальнішого й огиднішого за сільського писаря, який грабує бідного селянина. Писар - ледар і п'яниця - розбещує простодушного трудівника, тому що він святе письмо читає.

Він прагнув швидше "перешкодити школу", побудувати навчально-виховний процес на нових засадах, мріяв про народну школу, яка б давала міцні знання, сприяла розумовому й фізичному розвитку дитини, а вчитель був би добрим наставником.

Великий Кобзар був упевнений, що навчання та виховання дітей має спиратись на рідну материнську мову, народні традиції, фольклор, на досягнення прогресивної демократичної педагогіки.

Питання освіти і виховання посідають чільне місце і в щоденнику Тараса Шевченка, де він висловлював свої зауваження, зокрема щодо естетичного виховання. Так, про Нижегородський інститут шляхетних дівчат занотував: "Усе це погано, але ось що огидно. У залах інституту, крім лав та грізного зображення самодержця, жодної картинки, жодної гравюри. Де ж естетичне виховання жінки?".

Як бачимо, митець постійно висловлював зацікавлення питаннями народної педагогіки, виховання підростаючого покоління, ролі матері і сім'ї, жіночої освіти та ін. Тарас Шевченко виступав за освіту жінки нарівні з чоловіком.

Великий Кобзар висловлював надію на те, що політичне і соціальне визволення народних мас стане природним наслідком широкого піднесення культурно-освітнього рівня народу. У міру своїх сил він прагнув долучитися до створення необхідних навчальних книг українською мовою. Почав зі створення букваря, призначеного не лише для навчання грамоти, а й щоб дати деякі знання. На жаль, окрім букваря, не встиг більше нічого написати. "Букварь Южнорусскій" Тарас Шевченко написав уже будучи тяжко хворим. Це був передовий для свого часу підручник для недільних шкіл. Він містив алфавіт з великими та малими літерами, цифри і вправи на читання. За цим букварем уперше учні повинні були спочатку вивчити звуки і літери в алфавітному порядку. Після цього переходили до читання цілих слів.

Особливістю Шевченкового букваря була відсутність у ньому вправ на читання окремих складів, які не з'єднуються в конкретні слова. Після вивчення абетки учні читали мікротексти, де слова поділялися на склади з позначенням наголосу. Потім переходили до зв'язних текстів, які становили ще одну відмітну особливість цього підручника. За обов'язкові для навчальної літератури того часу релігійні тексти правили уривки з "Псалмів Давидових", перекладених Тарасом Шевченком, крім них, для вправляння в читанні автор вмістив у букварі народні думи, приказки та прислів'я повчального характеру.

Це перший підручник для навчання грамоти в українських школах, написаний рідною мовою. Він став значною подією в розвитку народної освіти. Тарас Шевченко старанно підготував структуру, зміст, методичний апарат підручника, у якому відбито передові педагогічні ідеї того часу, застосовуються принципи народності, доступності, зацікавлення. Ідеї, що їх утверджував Тарас Шевченко в своєму "Букварі", увійшли до золотого фонду вітчизняної педагогіки.

Наведені у букварі Тараса Шевченка стислі, влучні, дотепні й дохідливі народні висловлювання сповнені мудрості і морального змісту. В них критикуються неробство, паразитизм, жадоба до збагачення, лицемірство, підступність. Пропагуються чесність, правдивість, почуття колективізму, дружба, взаємодопомога, працьовитість. Буквар відзначається жанровою різноманітністю матеріалу для читання. Його зміст спрямований на осуд моралі експлуататорських класів. Тарас Шевчен-ко вміло поєднує вимоги народної та наукової педагогіки до навчання і виховання дітей. Навчальний матеріал букваря сприяв збагаченню лексики, розвитку мислення і мовлення, пам'яті, навичок, набуттю необхідних знань про суспільство і природу відповідно до вікових особливостей учнів.

Буквар було випущено тиражем 10000 примірників. Кошти від його продажу спрямовувалися на розвиток недільних шкіл. Реакційні кола доклали чимало зусиль, щоб перешкодити поширенню цієї книжки в українських селах і містах, де вона могла принести найбільшу користь.

Поет був добре обізнаний із життям, побутом і звичаями українського народу. Його увагу завжди привертали народні традиції, обряди. Описуючи їх, він не лише захоплювався, а й постійно висловлював прагнення поліпшити життя знедоленого народу, застосовуючи елементи етнопедагогіки у вихованні дітей.

З великою симпатією зображає Кобзар українського селянина у своїх творах. Він ретельно виписує риси національного характеру, підкреслюючи зовнішній спокій, статечність і водночас веселий гумор, почуття власної гідності, патріотизм, гуманне ставлення до людей, зокрема до дітей. Описуючи риси народного характеру, Тарас Шевченко наголошував, що нація без своєї власної, яка належить лише їй, характерної риси схожа на кисіль, позбавлений смаку.

Тарас Шевченко добре знав, високо цінував і використовував у своїй творчості український фольклор. Про "Запорожскую старину" І. Срезневського він писав у листі до П. Корольова: "Добра книжка. Спасибі вам і Срезневському. Я думаю дещо з неї зробить". Він дав високу оцінку етнографічним працям А. Метлинського, П. Куліша та інших. "Прислав мені з Пітера курінний Панько Куліш книгу своєї роботи, названу "Записки о Южной Руси", писану нашим язиком. Такої доброї книги на нашому язику ще не було друковано. Тут живо вилитий і кобзар, і гетьман, і запорожець, і гайдамака, і вся старожитна наша Україна як на долоні показана".

Тарас Шевченко високо цінував роботу педагога, вважаючи, що до неї слід допускати лише людей чесних, сумлінних. Відомо, що до заслання Тарас Шевченко сам мав намір стати вчителем малювання у Київському університеті. Його було затверджено на посаді, але стати до своїх обов'язків учителя і вихователя він не встиг.

У поемі "І мертвим, і живим, і ненарожденним землякам моїм..." Тарас Григорович щиро закликав: "Учітесь, читайте, і чужому научай-тесь, й свого не цурайтесь..."

Тараса Шевченка заслужено називають народним поетом. Його педагогічна спадщина також адресована народу. В ній роздуми про те, як просвітити український народ, як допомогти йому вибрати кращу долю, як виховати Людину в людині.

# data[].attributes.attachment_link.title
Педагогічні погляди Тараса Шевченка - ПЕДАГОГІЧНА ДУМКА В ДРУГІЙ ПОЛОВИНІ XVIII-XIX ст.

# data[].attributes.attachment_link.description
У посібнику викладено інформацію про розвиток освіти, виховання і педагогічної думки на теренах України від найдавніших часів до сьогодення. Матеріал подано у хронологічному порядку - Педагогічні погляди Тараса Шевченка - ПЕДАГОГІЧНА ДУМКА В ДРУГІЙ ПОЛОВИНІ XVIII-XIX ст.

# data[].attributes.attachment_caption
Історія педагогіки - за ред.      М. В. Левіківського (1999)

# data[].attributes.attachment_caption
Задорожна-Княгницька Л.В. - Історія педагогіки (2020)

# data[].attributes.headline
   Підручники 

# data[].attributes.body
Підручники та посібники з історії педагогіки

# data[].attributes.attachment_caption
Хімічук Т. - Гендерне виховання на уроках української літератури (на прикладі творчості                     Т. Шевченка) (2010)

# data[].attributes.attachment_link.title
Хімічук Т. - Гендерне виховання на уроках української літератури (на прикладі творчості Т. Шевченка) (2010)

# data[].attributes.attachment_link.description
Бібліографічний опис для цитування:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Тищенко Т.
Освітні ідеї Тараса Григоровича Шевченка / Т. Тищенко // Педагогічні науки. - 2014. - Вип. 61-62. - С. 16-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pena_2014_61-62_5
Цитованість авторів публікації:

Тищенко Т.
Бібліографічний опис для цитування:Тищенко Т. Освітні ідеї Тараса Григоровича Шевченка / Т. Тищенко // Педагогічні науки. - 2014. - Вип. 61-62. - С. 16-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pena_2014_61-62_5.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Тищенко Тетяна Михайлівна (педагогічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)
Тищенко Тетяна Борисівна (педагогічні науки)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Тищенко Т. - Освітні ідеї Тараса Григоровича Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Тищенко Т. Освітні ідеї Тараса Григоровича Шевченка / Т. Тищенко // Педагогічні науки. - 2014. - Вип. 61-62. - С. 16-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pena_2014_61-62_5 Цитованість авторів публікації: Тищенко Т. Бібліографічний опис для цитування:Тищенко Т. Освітні ідеї Тараса Григоровича Шевченка / Т. Тищенко // Педагогічні науки. - 2014. - Вип.

# data[].attributes.attachment_link.title
Петрук А. П. - Проблеми виховання й освіти у творчій спадщині Тараса Шевченка, Петрук О. М. (2014)

# data[].attributes.attachment_link.description
Бібліографічний опис для цитування:

# data[].attributes.attachment_caption
Пагута Т.І., Ковалюк Ю.А. - Естетичне виховання засобами творчості Тараса Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Пагута Т. І.
Естетичне виховання засобами творчості Тараса Шевченка / Т. І. Пагута, Ю. А. Ковалюк // Психолого-педагогічні основи гуманізації навчально-виховного процесу в школі та ВНЗ. - 2014. - Вип. 1. - С. 51-59. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ppog_2014_1_10
Цитованість авторів публікації:

Пагута Т.

Ковалюк Ю.
Бібліографічний опис для цитування:Пагута Т. І. Естетичне виховання засобами творчості Тараса Шевченка / Т. І. Пагута, Ю. А. Ковалюк // Психолого-педагогічні основи гуманізації навчально-виховного процесу в школі та ВНЗ. - 2014. - Вип. 1. - С. 51-59. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ppog_2014_1_10.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Пагута Тамара Іванівна (педагогічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Пагута Т. І. - Естетичне виховання засобами творчості Тараса Шевченка, Ковалюк Ю. А. (2014)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Пагута Т. І. Естетичне виховання засобами творчості Тараса Шевченка / Т. І. Пагута, Ю. А. Ковалюк // Психолого-педагогічні основи гуманізації навчально-виховного процесу в школі та ВНЗ. - 2014. - Вип. 1. - С. 51-59. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ppog_2014_1_10 Цитованість авторів публікації: Пагута Т. Ковалюк Ю. Бібліографічний опис для цитування:Пагута Т.

# data[].attributes.attachment_caption
Перевертень Н. - Проблема виховання особистості у творчості Є. Гребінки і                      Т. Шевченка (2011)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Перевертень Н.
Проблема виховання особистості у творчості Є. Гребінки і Т. Шевченка / Н. Перевертень // Шевченкознавчі студії. - 2011. - Вип. 14. - С. 190-196. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Shs_2011_14_26
Цитованість авторів публікації:

Перевертень Н.
Бібліографічний опис для цитування:Перевертень Н. Проблема виховання особистості у творчості Є. Гребінки і Т. Шевченка / Н. Перевертень // Шевченкознавчі студії. - 2011. - Вип. 14. - С. 190-196. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Shs_2011_14_26.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Перевертень Наталія Сергіївна (філологічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Перевертень Н. - Проблема виховання особистості у творчості Є. Гребінки і Т. Шевченка (2011)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Перевертень Н. Проблема виховання особистості у творчості Є. Гребінки і Т. Шевченка / Н. Перевертень // Шевченкознавчі студії. - 2011. - Вип. 14. - С. 190-196. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Shs_2011_14_26 Цитованість авторів публікації: Перевертень Н. Бібліографічний опис для цитування:Перевертень Н. Проблема виховання особистості у творчості Є. Гребінки і Т.

# data[].attributes.attachment_caption
Осадча О. - Національні й загальнолюдські критерії виховання в повістях                         Т. Шевченка (2008)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Осадча О.
Національні й загальнолюдські критерії виховання в повістях Т. Шевченка / О. Осадча // Шевченкознавчі студії. - 2008. - Вип. 10. - С. 70-77. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Shs_2008_10_14
Цитованість авторів публікації:

Осадча О.
Бібліографічний опис для цитування:Осадча О. Національні й загальнолюдські критерії виховання в повістях Т. Шевченка / О. Осадча // Шевченкознавчі студії. - 2008. - Вип. 10. - С. 70-77. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Shs_2008_10_14.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Осадча Ольга Сергіївна (філологічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Осадча О. - Національні й загальнолюдські критерії виховання в повістях Т. Шевченка (2008)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Осадча О. Національні й загальнолюдські критерії виховання в повістях Т. Шевченка / О. Осадча // Шевченкознавчі студії. - 2008. - Вип. 10. - С. 70-77. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Shs_2008_10_14 Цитованість авторів публікації: Осадча О. Бібліографічний опис для цитування:Осадча О. Національні й загальнолюдські критерії виховання в повістях Т. Шевченка / О.

# data[].attributes.attachment_caption
Мельничук Л.Б., Левчук Ю.Л.- Громадянське виховання у поглядах Т. Г. Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мельничук Л. Б.
Громадянське виховання у поглядах Т. Г. Шевченка / Л. Б. Мельничук, Ю. Л. Левчук // Психолого-педагогічні основи гуманізації навчально-виховного процесу в школі та ВНЗ. - 2014. - Вип. 1. - С. 38-43. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ppog_2014_1_8
Цитованість авторів публікації:

Мельничук Л.

Левчук Ю.
Бібліографічний опис для цитування:Мельничук Л. Б. Громадянське виховання у поглядах Т. Г. Шевченка / Л. Б. Мельничук, Ю. Л. Левчук // Психолого-педагогічні основи гуманізації навчально-виховного процесу в школі та ВНЗ. - 2014. - Вип. 1. - С. 38-43. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ppog_2014_1_8.

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Мельничук Л. Б. - Громадянське виховання у поглядах Т. Г. Шевченка, Левчук Ю. Л. (2014)

# data[].attributes.attachment_link.description
Мельничук Л. Б. Громадянське виховання у поглядах Т. Г. Шевченка / Л. Б. Мельничук, Ю. Л. Левчук // Психолого-педагогічні основи гуманізації навчально-виховного процесу в школі та ВНЗ. - 2014. - Вип. 1. - С. 38-43. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ppog_2014_1_8 Цитованість авторів публікації: Мельничук Л. Левчук Ю. Бібліографічний опис для цитування:Мельничук Л.

# data[].attributes.attachment_caption
Мацько Л.І. - Педагогічні погляди Тараса Шевченка в контексті становлення слов'янських літературних мов (2015)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Мацько Л. І.
Педагогічні погляди Тараса Шевченка в контексті становлення слов'янських літературних мов / Л. І. Мацько // Система і структура східнослов'янських мов. - 2015. - Вип. 8. - С. 222-230. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sissm_2015_8_32
Цитованість авторів публікації:

Мацько Л.
Бібліографічний опис для цитування:Мацько Л. І. Педагогічні погляди Тараса Шевченка в контексті становлення слов'янських літературних мов / Л. І. Мацько // Система і структура східнослов'янських мов. - 2015. - Вип. 8. - С. 222-230. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sissm_2015_8_32.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Мацько Любов Іванівна (філологічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Мацько Л. І. - Педагогічні погляди Тараса Шевченка в контексті становлення слов'янських літературних мов (2015)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Мацько Л. І. Педагогічні погляди Тараса Шевченка в контексті становлення слов'янських літературних мов / Л. І. Мацько // Система і структура східнослов'янських мов. - 2015. - Вип. 8. - С. 222-230. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sissm_2015_8_32 Цитованість авторів публікації: Мацько Л. Бібліографічний опис для цитування:Мацько Л. І.

# data[].attributes.attachment_caption
Мацько Л.І. - Педагогічні погляди Тараса Шевченка у контексті становлення літературних мов і розвитку українськомовної освіти (2013)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Мацько Л. І.
Педагогічні погляди Тараса Шевченка у контексті становлення літературних мов і розвитку українськомовної освіти / Л. І. Мацько // Наукові записки Національного університету "Острозька академія". Серія : Філологічна. - 2013. - Вип. 40. - С. 15-19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nznuoaf_2013_40_6
Цитованість авторів публікації:

Мацько Л.
Бібліографічний опис для цитування:Мацько Л. І. Педагогічні погляди Тараса Шевченка у контексті становлення літературних мов і розвитку українськомовної освіти / Л. І. Мацько // Наукові записки Національного університету "Острозька академія". Серія : Філологічна. - 2013. - Вип. 40. - С. 15-19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nznuoaf_2013_40_6.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Мацько Любов Іванівна (філологічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Мацько Л. І. - Педагогічні погляди Тараса Шевченка у контексті становлення літературних мов і розвитку українськомовної освіти (2013)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Мацько Л. І. Педагогічні погляди Тараса Шевченка у контексті становлення літературних мов і розвитку українськомовної освіти / Л. І. Мацько // Наукові записки Національного університету "Острозька академія". Серія : Філологічна. - 2013. - Вип. 40. - С. 15-19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nznuoaf_2013_40_6 Цитованість авторів публікації: Мацько Л.

# data[].attributes.attachment_link.title
Матковський М. - Моральні ідеали виховання у творчості Тараса Шевченка та Івана Франка (2012)

# data[].attributes.attachment_link.description
Бібліографічний опис для цитування:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Вовк М.
Тарас Шевченко і цінності сучасного вчителя (Круглий стіл "Тарас Шевченко і національне виховання сучасного вчителя", м. Київ, 23 лютого 2015 р.) / М. Вовк // Естетика і етика педагогічної дії. - 2015. - Вип. 9. - С. 203-205. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/eepd_2015_9_23
Цитованість авторів публікації:

Вовк М.
Бібліографічний опис для цитування:Вовк М. Тарас Шевченко і цінності сучасного вчителя (Круглий стіл "Тарас Шевченко і національне виховання сучасного вчителя", м. Київ, 23 лютого 2015 р.) / М. Вовк // Естетика і етика педагогічної дії. - 2015. - Вип. 9. - С. 203-205. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/eepd_2015_9_23.Додаткова інформація про автора(ів) публікації:

Вовк Мирослава Петрівна (філологічні науки)
cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці)

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Вовк М. - Тарас Шевченко і цінності сучасного вчителя (Круглий стіл "Тарас Шевченко і національне виховання сучасного вчителя", м. Київ, 23 лютого 2015 р.) (2015)

# data[].attributes.attachment_link.description
( Вовк М. Тарас Шевченко і цінності сучасного вчителя (Круглий стіл "Тарас Шевченко і національне виховання сучасного вчителя", м. Київ, 23 лютого 2015 р.) / М. Вовк // Естетика і етика педагогічної дії. - 2015. - Вип. 9. - С. 203-205. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/eepd_2015_9_23 Цитованість авторів публікації: Вовк М.

# data[].attributes.attachment_caption
Дрючило О. - Тарас Шевченко - носій української культури та патріотичного виховання студентської молоді (2014)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дрючило О.
Тарас Шевченко - носій української культури та патріотичного виховання студентської молоді / О. Дрючило, А. Кордонська, Г. Бережна // Науковий вісник Ужгородського університету. Серія : Філологія. Соціальні комунікації. - 2014. - Вип. 1. - С. 112-114. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nvuufilol_2014_1_28
Цитованість авторів публікації:

Дрючило О.

Кордонська А.

Бережна Г.
Бібліографічний опис для цитування:Дрючило О. Тарас Шевченко - носій української культури та патріотичного виховання студентської молоді / О. Дрючило, А. Кордонська, Г. Бережна // Науковий вісник Ужгородського університету. Серія : Філологія. Соціальні комунікації. - 2014. - Вип. 1. - С. 112-114. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nvuufilol_2014_1_28.

Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"

# data[].attributes.attachment_link.title
Дрючило О. - Тарас Шевченко - носій української культури та патріотичного виховання студентської молоді, Кордонська А., Бережна Г. (2014)

# data[].attributes.attachment_link.description
Дрючило О. Тарас Шевченко - носій української культури та патріотичного виховання студентської молоді / О. Дрючило, А. Кордонська, Г. Бережна // Науковий вісник Ужгородського університету. Серія : Філологія. Соціальні комунікації. - 2014. - Вип. 1. - С. 112-114. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nvuufilol_2014_1_28 Цитованість авторів публікації: Дрючило О. Кордонська А. Бережна Г.

# data[].attributes.attachment_caption
Дрогомирецький П. -          Тарас Шевченко як педагог-просвітитель української нації (2013-2014)

# data[].attributes.attachment_link.title
Дрогомирецький П. - Тарас Шевченко як педагог-просвітитель української нації (2013-2014)

# data[].attributes.attachment_link.description
Бібліографічний опис для цитування:

# data[].attributes.attachment_caption
Горішний З., Гарпуль О.- Національно-педагогічні аспекти творчості Тараса Шевченка (2018)

# data[].attributes.attachment_caption
Левіківський М.В. - Історія педагогіки (2011)

# data[].attributes.attachment_caption
Творча спадщина Тараса Шевченка як чинник національно-патріотичного виховання майбутніх учителів мистецьких дисциплін (2014)

# data[].attributes.attachment_caption
Силко Є. - Формування педагогічних поглядів                      Т. Г. Шевченка в контексті соціокультурних реалій другої половини ХІХ століття (2014)

# data[].attributes.attachment_caption
Тарас Шевченко. Повне зібрання творів в десяти томах. Т. 7-10. Живопис, графіка.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КИЇВ - 1961-1964
Том 7. Живопис, графіка 1830-1847 років. Том 8. Живопис, графіка 1847-1850 років. Том 9. Живопис, графіка 1851-1857 років. Том 10. Живопис, графіка 1857-1861 років.

Тарас Шевченко. Повне зібрання творів в десяти томах / Відп. ред.: В. І. Касіян. - К., 1961-1964. -
Т. 7: Живопис, графіка 1830-1847 років. - Кн. 1. - XVI с. + 153 іл. + 64 с.; - Кн. 2. - 192 іл. + 110 с.
Т. 8: Живопис, графіка 1847-1850 років. - VIII с. + 193 іл. + 98 с.
Т. 9: Живопис, графіка 1851-1857 років. - VIII с. + 177 іл. + 112 с.
Т. 10: Живопис, графіка 1857-1861 років. - X с. + 129 іл. + 176 с.

Друкуються всі відомі художні твори Тараса Шевченка, альбоми, окремі ескізи, етюди, начерки. Відповідальний редактор - народний художник СРСР, дійсний член Академії художеств СРСР, професор В. І. Касіан. Упорядники: Б. С. Бутник-Сіверський, Я. П. Затенацький, М. І. Мацапура, Г. П. Паламарчук.

Див. також:
Тарас Шевченко на сторінці Ізборник Т. Г. Шевченко. Зібрання творів у 6-ти томах. Київ, 2003.
ЖЖ-спільнота ua_kobzar (Тарас Шевченко).

# data[].attributes.attachment_link.title
Тарас Шевченко. Повне зібрання творів в десяти томах.

# data[].attributes.body
Рекомендаційний

бібліографічний список

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
тарас шевченко

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
тарас григорьевич шевченко

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
портал шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
творчість шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
життя шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
мистецька спадщина шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
наукові факти про шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
біографія шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
фотографія шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
дослідження про шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
шевченківська енциклопедія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
бібліографія видань шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
архівні документи про шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
пам’ятники шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
музеї шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
3d-тури музеїв шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
шляхи шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
аудіокниги шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
пісні на вірші шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
радіопередачі про шевченка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
картини шевченка

# data[].attributes.attachment_link.title
Портал Шевченка

# data[].attributes.attachment_link.description
Науково-освітній портал "Тарас Шевченко" - унікальний веб-ресурс, основною метою якого є ознайомлення української і світової спільноти з усіма аспектами життя і творчості Т.Г. Шевченка та популяризація творчої величі видатного Кобзаря. Завдяки науковій складовій порталу, усі його відвідувачі мають змогу проводити самостійні дослідження, обговорювати результати досліджень і поповнювати експозицію веб-ресурсу.

# data[].attributes.attachment_caption
Тарас Шевченко. Повне зібрання творів. У шести томах. Т. 1-6

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(видання, автентичне 1 - 6 томам
"Повного зібрання творів у дванадцяти томах")
Том 3. Драматичні твори. Повісті. Том 5. Щоденник. Автобіографія. Статті. Археологічні нотатки. Буквар. Записи народної творчості. Том 6. Листи. Дарчі та власницькі написи. Документи, складені Т. Шевченком або за його участю.

Шевченко Т. Г. Повне зібрання творів: У 12 т. / Редкол.: М.Г.Жулинський (голова) та ін. - К.: Наук. думка, 2001 - ISBN 966-00-0625-X
Т. 1: Поезія 1837-1847 / Перед. слово І. М. Дзюби, М. Г. Жулинського. - 784 с: портр. ISBN 966-00-0712-4.
Т. 2: Поезія 1847-1861. - 784 с.: портр. ISBN 966-00-0708-6.
Т. 3: Драматичні твори. Повісті. - 2003. - 592 с: портр. ISBN 966-00-0708-6.
Т. 4: Повісті. - 2003. - 600 с: портр. ISBN 966-00-0746-9.
Т. 5: Щоденник. Автобіографія. Статті. Археологічні нотатки. "Букварь южнорусский". Записи народної творчості. - 496 с: портр. ISBN 966-00-0186-X.
Т. 6: Листи. Дарчі та власницькі написи. Документи, складені Т. Шевченком або за його участю. - 2003. - 632 с: портр. ISBN 966-00-0726-4.

Це видання становить повне зібрання творів Тараса Шевченка і містить усю відому сьогодні його літературну спадщину: поетичні, драматичні та прозові твори; щоденник, автобіографію, статті, археологічні нотатки, записи народної творчості; листи (включаючи колективні, підписані Шевченком), ділові папери. До видання входять також творчі заготовки та підготовчі матеріали до нездійснених літературних творів Шевченка.

Див. також:
Тарас Шевченко на сторінці Ізборник Тарас Шевченко. Живопис, графіка. Спогади про Шевченка. Київ, 1982. В. Анісов, Є. Середа. Літопис життя і творчості Т. Г. Шевченка.
ЖЖ-спільнота ua_kobzar (Тарас Шевченко).

# data[].attributes.attachment_link.title
Тарас Шевченко. Повне зібрання творів. У шести томах.

# data[].attributes.attachment_link.description
Шевченко Т. Г. Повне зібрання творів: У 12 т. / Редкол.: М. Г. Жулинський (голова) та ін. - К.: Наук. думка, 2001 - ISBN 966-00-0625-X Т. 6: Листи. Дарчі та власницькі написи. Документи, складені Т.Шевченком або за його участю. - 2003. - 632 с.: портр.

# data[].attributes.headline
  Зібрання тво

# data[].attributes.body
Зібрання творів Т. Г. Шевченка

# data[].attributes.attachment_caption
Шевченко С.М. - Тарас Шевченко як культурно-освітній діяч (2023)

# data[].attributes.attachment_caption
Крисоватий А.  - Педагогічний потенціал творчої спадщини Тараса Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_caption
Тарас Шевченко в долі слов’янських народів: діалог через століття і кордони (2014)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Портрет Т. ШевченкаХуд. Василь Касіян

РЕЛІГІЙНА ЛЕКСИКА В ПОЕТИЧНИХ ТВОРАХ ТАРАСА ШЕВЧЕНКА

27

значенні Божий); 4) назви духовних (нематеріальних) осіб (суб'єктів): душа (94 вживання); ангел (7 уживань); ангеляточко (янгеляточко)(2 вживання); янгелятко та ін.; 5) назви позачасопростірних (не-матеріальних, духовних) дійсностей: рай (71 вживання); райочок(2 вживання); небо (у значенні рай) (2 вживання); небеса (5 уживань); Царствіє Твоє; ад; пекло (26 уживань) та ін.; 6) святописемні влас-ні назви й імена людей: Ізраїль (2 вживання) та прикметник Ізраїль-ський; Іудея (5 уживань); Вавилон (3 вживання); Єрусалим; Ієрусалим(6 уживань); Сіон (5 уживань) та ін.; 7) імена святих, мучеників хрис-тиянської церкви: Петро (5 уживань); Павло; Йван; Миколай; Варва-ра (3 вживання) та ін.; 8) назви процесів і станів релігійної практи-ки: праведний (20 уживань); праведно; віра (3 вживання); пресвятеє;святитися; святий (198 уживань) та ін.; 9) назви церковних відправ, книг та релігійних жанрів: молитва (13 уживань); молебствіє (2 вжи-вання); літанія; акафіст (2 вживання); Псалтир (5 уживань); Біблія;Євангеліє (2 вживання) та ін.; 10) назви осіб, пов'язаних із церков-но-релігійною практикою: піп (14 уживань); попович (3 вживання) та прикметник попова; чернець (ченець) (21 вживання); та ін.; 11) назви церковних свят, постів, м'ясниць тощо: Маковія (3 вживання); свят-ки (3 вживання); свято (18 уживань); Великдень (4 вживання) та ін.; 12) назви церковних споруд, приміщень та їх частин: церква (церков) (21 вживання); церковка; монастир (4 вживання); костьол (7 ужи-вань); дзвіниця (3 вживання); келія (4 вживання); храм (8 уживань) та назви українських монастирів Межигор'я, Межигірський Спас (5 ужи-вань) і Почаїв (2 вживання); 13) назви знарядь, предметів і знаків релігійної практики: хрест (29 уживань); корогви (3 вживання); сві-чечка (3 вживання); єлей (2 вживання); хрестик (4 вживання); кадило (6 уживань); кропило (4 вживання) та ін.; 14) слова (здебільшого дав-ньоєврейського походження), які вживають у церковних відправах, молитвах тощо: амінь (5 уживань); алілуя (7 уживань); осанна.

Окрім поданих вище релігійних лексем, окрему увагу слід при-ділити групі нерелігійних слів, яку називають поганізмами. У ві-ршах Т. Шевченка можемо виділити такі поганізми: доля (у різних формах) (125 уживань); доленька (9 уживань); відьма (15 уживань); ворожка (3 вживання); русалка; русалонька (4 вживання); Юпітер (7 уживань); Зевес (2 вживання);; Пенати (3 вживання); Венера та ін. Окрім того, Т. Шевченко використовує також іменник аллах як

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ МІНІСТЕРСТВО КУЛЬТУРИ УКРАЇНИ НАЦІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ...

# data[].attributes.attachment_caption
Педагогічні погляди Т. Г. Шевченка у контексті розвитку освіти

# data[].attributes.attachment_caption
Попельнюх О.І., Каминін І.М. - Педагогічна спадщина             Т.Г. Шевченка й гуманізація вітчизняної школи (2015)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Попельнюх, О. І., & Каминін, І. М. (2015). ПЕДАГОГІЧНА СПАДЩИНА Т.Г. ШЕВЧЕНКА Й ГУМАНІЗАЦІЯ ВІТЧИЗНЯНОЇ ШКОЛИ. Scientific Notes of the Pedagogical Department, 2(28), 157-160. Retrieved from https://periodicals.karazin.ua/pedagogy/article/view/3541

# data[].attributes.attachment_link.title
ПЕДАГОГІЧНА СПАДЩИНА Т.Г. ШЕВЧЕНКА Й ГУМАНІЗАЦІЯ ВІТЧИЗНЯНОЇ ШКОЛИ

# data[].attributes.attachment_link.description
Попельнюх, О. І., & Каминін, І. М. (2015). ПЕДАГОГІЧНА СПАДЩИНА Т.Г. ШЕВЧЕНКА Й ГУМАНІЗАЦІЯ ВІТЧИЗНЯНОЇ ШКОЛИ. Scientific Notes of the Pedagogical Department, 2(28), 157-160. Retrieved from https://periodicals.karazin.ua/pedagogy/article/view/3541

# data[].attributes.attachment_caption
Тарас Шевченко і Михайло Грушевський: у пошуках шляху до незалежної України (2017)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тарас Шевченко і Михайло Грушевський: у пошуках шляху до незалежної України : матеріали Міжнародної наукової конференції, присвячені святкуванню 150-річчя від дня народження Михайла Грушевського, 23 вересня 2016 р., Канів (2017)

Бібліотека адреса матеріалу: http://hrushevsky.nbuv.gov.ua/item/0008817

Тарас Шевченко і Михайло Грушевський: у пошуках шляху до незалежної України : матеріали Міжнародної наукової конференції, присвячені святкуванню 150-річчя від дня народження Михайла Грушевського, 23 вересня 2016 р., Канів / Міністерство культури України, Міністерство освіти і науки України; Упорядник С. А. Брижицька. - Черкаси: Видавець Олександр Третяков, 2017. - 272 с.

У збірник уміщено матеріали Міжнародної наукової конференції "Тарас Шевченко і Михайло Грушевський: у пошуках шляху до незалежної України", присвяченої святкуванню 150-річчя від дня народження Михайла Грушевського, Голови Української Центральної Ради, визначного українського історика і громадського діяча та в рамках проведення "Днів Михайла Грушевського в Україні" (Указ Президента України № 63 від 9 лютого 2015 року), яка відбулася 23 вересня 2016 року в м. Канів.

Учасники конференції обговорили концепцію державотворчого осмислення тяглості українського культуротворення, обстояну і обґрунтовану Михайлом Грушевським. Особливу увагу надано розглядові поетичної творчості Тараса Шевченка у процесах суспільно-політичної мобілізації українства.

Книга адресована науковцям, освітянам, студентам, усім, хто цікавиться проблематикою сучасного шевченкознавства та грушевськознавства.

Попередній перегляд: Завантажити - 2.75 Mb

Матеріали на сайті Науково-дослідного інституту українознавства МОН України

Довідки про авторів:

Довідки про персоналії:

Зміст:

Зміст. - С. 5-8
Вітальне слово / Володимир Мельниченко. - С. 9-14

Вітальне слово / Богдан Галайко. - С. 15-17

Від "Кобзаря" до ІV універсалу: значення постатей Тараса Шевченка і Михайла Грушевського у процесах суспільно-політичної мобілізації українства. - С. 18-77
Постать Т. Г. Шевченка у творчій спадщині М. С. Грушевського кінця ХІХ - початку ХХ ст. як чинник суспільно-політичної мобілізації українства / Сергій Світленко. - С. 18-32

Роль Тараса Шевченка і Михайла Грушевського у процесах суспільно-політичної мобілізації українства / Володимир Баран. - С. 33-41

Тарас Шевченко і Михайло Грушевський - знакові постаті українського етнокультуротворення / Любов Отрошко. - С. 42-52

Вплив творчості Т. Г. Шевченка на збереження національної самосвідомості українців поза межами етнічної Батьківщини / Алла Кононенко. - С. 53-62

Латиноамериканська шевченкіана в етнокультурній інтеграції української діаспори / Оксана Шевчук. - С. 63-70

Грушевський як міф: образ лідера української революції в провінції у 1917 році / Галина Басара-Тиліщак. - С. 71-77

Вплив діяльності Тараса Шевченка та Михайла Грушевського на ментальнісно-психологічне та духовно-інтелектуальне самовизначення українського соціуму. - С. 78-164
Сучасники про Михайла Грушевського (архівні матеріали) / Дарина Блохин. - С. 78-87

Вплив ідей Тараса Шевченка на ментально-психологічну атмосферу на теренах України кінця ХІХ ст. - початку ХХ ст. / Михайло Зубрицький. - С. 88-97

Вплив діяльності Тараса Шевченка і Михайла Грушевського на етнокультурний розвиток України й українців / Юрій Фігурний. - С. 98-108

Роль творчості Тараса Шевченка та наукової діяльності Михайла Грушевського у процесі творення української нації / Андрій Гренишен. - С. 109-120

Значення діяльності Тараса Шевченка і Михайла Грушевського в українському етнокультурному процесі / Світлана Бойко. - С. 121-133

Вплив діяльності Тараса Шевченка і Михайла Грушевського на духовно-інтелектуальне самовизначення українського соціуму / Ольга Шакурова. - С. 134-142

Ментальність українського народу у творчості Тараса Шевченка / Наталія Осадча. - С. 143-151

Присутність творчої спадщини Тараса Шевченка в "Ілюстрованій історії України" (1919) Михайла Грушевського / Світлана Брижицька. - С. 152-164

Сучасні джерелознавчі практики аналізу біографічних та семіотико-дискурсивних контекстів творчості Тараса Шевченка та Михайла Грушевського. - С. 165-265
Словесність і культуротворення: синтеза державницького осмислення Михайлом Грушевським / Анатолій Ціпко. - С. 165-180

Тема свободи у світогляді Тараса Шевченка Новопетровського періоду заслання / Денис Чернієнко. - С. 181-187

Концепт вогню в світоглядно-політичній спадщині Тараса Шевченка та Михайла Грушевського / Тетяна Бойко. - С. 188-194

Трагічний міф у творчості Тараса Шевченка: зарубіжний контекст / Ольга Смольницька. - С. 195-203

Педагогіка як національний імператив у світоглядних концепціях Тараса Шевченка та Михайла Грушевського / Олена Газізова. - С. 204-214

Наповнення знаннями про Михайла Грушевського найбільшої у світі багатомовної енциклопедії / Олег Чирков. - С. 215-231

Трансформація ідеологічної надбудови релігійно-моральних творів української поезії (за творчістю Т. Шевченка та М. Грушевського) / Лідія Дворніцька. - С. 232-249

Мангишлацькі шляхи Кобзаря: матеріали до 165-ліття Кратаускої експедиції за участю Тараса Шевченка / Денис Чернієнко. - С. 250-265

Ухвала Міжнародної наукової конференції "Тарас Шевченко і Михайло Грушевський: у пошуках шляху до незалежної України", м. Канів, 23 вересня 2016 р.. - С. 266-268
Відомості про авторів. - С. 269-271

Брижицька, Світлана Анатоліївна (голова редакційної колегії)

Толочко, Денис Володимирович (член редакційної колегії)

Ціпко, Анатолій Валентинович (член редакційної колегії)

Бойко, Тетяна Іванівна (секретар редакційної колегії)

Чернієнко, Денис Аркадійович (член редакційної колегії)
Персоналії:
Грушевський Михайло Сергійович

Шевченко Тарас Григорович

Всі права захищені ©

Розробка сайту та програмно-технологічна підтримка: Катерина Лобузіна

# data[].attributes.attachment_link.title
Тарас Шевченко і Михайло Грушевський: у пошуках шляху до незалежної України : матеріали Міжнародної наукової конференції, присвячені святкуванню 150-річчя від дня народження Михайла Грушевського, 23 вересня 2016 р., Канів (2017)

# data[].attributes.attachment_link.description
е-АРХІВ МИХАЙЛА ГРУШЕВСЬКОГО

# data[].attributes.attachment_caption
Феномен Тараса Шевченка: лінгвістичний, історичний і соціофілософський аспекти (2019)

# data[].attributes.body
Наукові статті

# data[].attributes.headline
     Матеріали

# data[].attributes.body
Матеріали наукових конференцій

# data[].attributes.attachment_caption
Главацька О.Л.-Освітньо-виховне спрямування творів Тараса Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_caption
Кралюк П.М. - Педагогічні погляди Тараса Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_caption
Кралюк П.М. - Педагогічні погляди Тараса Шевченка (2014)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Петро КРАЛЮК

Учітеся, брати мої,
Думайте, читайте,
І чужому научайтесь,
І свого не цурайтесь.

Тарас Шевченко
"І мертвим, і живим..." (1845)

Ряд дослідників звертали увагу на педагогічні погляди Шевченка, аналізували ті чи інші їхні аспекти. Незважаючи на те, що Шевченко не працював у системі освіти й не мав творів, у яких би спеціально розглядалися педагогічні проблеми, тим не менше є підстави говорити про його значний інтерес до освітянських питань, а також про те, що в нього склалася певна система педагогічних поглядів. Ці погляди знайшли часткове відображення в його поетичних творах і значною мірою у творах прозових (повістях та Щоденнику). Своєрідною їхньою реалізацією стало написання й видання "Букваря южнорусского". Шевченко ніби опинився "на переломі", коли здійснювався перехід від однієї освітньої системи до іншої. Йому довелося пізнати "принади" старої освіти. У вісім з половиною років його віддали до сільської школи - "дяківки". Такі школи існували ще з давньоруських часів. На першій стадії навчання необхідно було на пам'ять вивчити увесь буквар - усі комбінації складів за назвами церковнослов'янських літер. У школі читався Часослов, Псалтир, вивчалася наука письма й лічби (арифметика). Як методика, зорієнтована на розвиток пам'яті, так і символічний світ шкільної науки, далекий від реалій українського життя, робили навчання в школі для більшості дітей важким і нецікавим. Тому засобом стимуляції часто виступали тілесні покарання. В повісті "Близнецы" автор так говорить про навчання грамоти, жаліючи своїх малолітніх героїв: "Невинные создания! Не знаете вы, какое зло затаено в этих разноцветных каракулях. Это источник ваших слез, величайштй враг вашей детской и сладкой свободы". Шевченко не лише закінчив "дяківську науку", а й деякий час служив школярем - робітником у дяка Богорського. Останній навіть призначав його "консулом", покладаючи на нього деякі вчительські обов'язки. Тобто Шевченко, будучи безпосередньо включеним у навчальний процес, мав змогу добре вивчити особливості старої "дяківської" школи. Ставлення Шевченка до традиційної системи навчання не було однозначним. Він розумів, що вона не відповідає тогочасним суспільним запитам, не дає учням необхідних знань, водночас вимагає засвоєння фактично непотрібного матеріалу. Тому в поемі "Гайдамаки" поет не без іронії писав: "Тма, мна знаю, а оксію / Не втну таки досі". У даному випадку малося на увазі, що тма, мна - трилітерні склади в церковнослов'янському букварі, по якому навчався Шевченко в дитячі роки, а оксія - надрядковий знак, що означав наголос над складом. Тобто поет, підсміюючись, говорив, що він так і не оволодів церковнослов'янською грамотою.

У повісті "Княгиня" Шевченко надзвичайно колоритно описує свою шкільну науку. Зокрема, розповідає про вчителя "сліпого Совгиря", жартома іменуючи його спартанцем. Пише він і про т. з. субітки, що влаштовував Совгир для своїх учнів, караючи їх "по - спартанськи" різками. Шевченко розумів, що, незважаючи на всі недоліки старої школи, систематичне використання в ній тілесних покарань, вона все - таки відіграла певну позитивну роль, сприяла поширенню освіти. Така позитивна оцінка звучить у поемі "Гайдамаки": "...мене хоч били, / Добре били, а багато /Дечому навчили!". Також ця школа, орієнтуючись на формування в учнів здебільшого чужого для українців символічного світу, все - таки ввібрала деякі етнічні елементи. Наприклад, дяки - вчителі пропагували творчість Г. Сковороди і християнізовану народну творчість. Тому у вірші "А. О. Козачковському" Шевченко згадує, що він "списував Сковороду" й колядку "Три царіє со дари".

Навчання в Академії, оволодіння художньою технікою привели його до думки про можливість давати знання з української історії, традиційної культури при допомозі популярних творів образотворчого мистецтва. Шевченко виношував широкомасштабний план видання альбому малюнків під назвою "Живописная Украйна" (1844). У проспекті до цього видання він писав: "В состав издания входят следущие предметы:
1. Виды по красоте иои по историческим воспоминаниям примечательные: храмы, укрепления, курганы и все, что время пощадило.
2. Народный быт настоящего времени - обычаи, обряды, поверья, суеверия, сказки и песни.
3. Исторические важнейшие события от Гедимина до уничтожения Гетманства и краткое описание картин...".
А в повідомленні про видання "Живописной Украйны", опублікованій в газеті "Северная пчела" (1844, 25 серпня), хронологічні межі історичних фактів, проілюстрованих у вказаному виданні, розширювалися до часів заснування Києва. В цьому ж самому повідомленні Шевченко ставить перед виданням "Живописной Украйны" патріотичне завдання: "...воскресить в нашей памяти и родину, и обычаи предков, и события, ярко отделившиеся из обычного бытописания земли, где мы начинали жить и чувствовать. Подвиг достигнуть этого велик, а посильное к тому содействие должно составить нашу обязанность". Тобто Шевченко вважав, що запропоноване ним видання формуватиме в українців патріотичні почуття, любов до своєї історії та традицій. На жаль, план видання "Живописной Украйны" був реалізований лише частково.
Ймовірно, інтерес Шевченка до педагогічних проблем був стимульований кирило - мефодіївськими братчиками. Останні, судячи зі статуту їхньої організації, а також свідчень під час допитів мали на меті поширення освіти серед українського населення. При цьому вони, як випливає із записки В. Білозерського про сільські школи, орієнтувалися на створення навчальних закладів нового типу, які б давали необхідні знання для професійної та суспільної діяльності. Така школа відповідала потребам новочасної нації. Шевченко, як і братчики, в той час знаходився під впливом європейських просвітницьких ідеалів. Показовою в цьому плані є його висока оцінка діяльності Тадеуша Чацького в повісті "Варнак": "Мир праху твоему, благородный Чацкий! Ты любил мир и просвещение. Ты любил человека, как нам Христос его любить заповедал". В особі Т. Чацького якраз і маємо людину, що керувалася ідеалами Просвітництва. Він відстоював думку, що освіта в початкових і середніх школах повинна відповідати реальним потребам життя й поєднуватися з професійною підготовкою учнів. Він зробив чимало для розвитку освіти на Волині, за що його високо й цінував Шевченко. Водночас Шевченко був проти бездумного захоплення західноєвропейським просвітництвом ("німецькою мудрістю"), що чітко простежується в поезії "І мертвим, і живим...": "Якби ви вчились так, як треба, /То й мудрость би була своя..." і т.д.
Педагогічні ідеї Просвітництва знайшли відображення в повістях Шевченка. Шевченко вважав, що важливим є не лише домашнє виховання, а й публічна освіта. У повісті "Художник" знаходимо міркування, що брак освіти - це початок великого лиха. У повісті "Нещасный" це лихо представлене як "темнота", "злидні", "погані звичаї". Про значення освіти говорять представники різних соціальних станів: селянин Яким та священик Ніл ("Наймичка"). Ні соціальне походження, ні навіть вік не повинні стояти на перешкоді в справі навчання. Герой "Варнака", кріпак Кирило, ще дитиною вчиться французької та італійської мов, випереджаючи свого панича. Старий ветеран Туман у повісті "Капітанша" вчиться писати. Інвалід Трохим у "Прогулянці із задоволенням і не без моралі" навчається грамоти, а сестра його буде щасливою, коли її брат навчиться читати.

Однією з найбільш педагогічних є повість "Близнюки". У ній автор простежує життєвий шлях двох близнят - байстрюків Зосима і Саватія, показуючи, як на цих початково однакових осіб впливало виховання та суспільні обставини. Тут проводиться ідея сенсуалістично орієнтованої педагогіки, що свідомість людини - це "чиста дошка". І в залежності від виховання, навчання, суспільних факторів з'являються "письмена" на цій дошці, власне, формуються особистості. У іншій повісті, "Прогулянка із задоволенням і не без моралі", Шевченко пише, що не визнає природжених здібностей, а поширена думка, ніби деякі люди народжуються п'яницями, злодіями і т. ін., є "пренаївним" уявленням. У повісті "Близнецы" ніби ставиться педагогічний експеримент. Простежується, як різне виховання, освіта, зрештою суспільні обставини, впливають на однакових дітей, котрі є не лише генетично близькими (близнюками), а й отримали однакову початкову освіту і однакове домашнє виховання. Такий же ніби педагогічний експеремент ставиться і в повісті "Музыкант". Тут дві дівчинки - сестри, Ліза й Наташа, які є дуже подібними, опиняються в різних життєвих умовах. Ліза потрапляє в сім'ю поміщика Арновського. Там її розбещує сестра цього пана. Вона одружується з старим Арновським і стає морально скаліченою особою. Інша доля її сестри Наташі. Вона виходить заміж за бідного, але працьовитого чоловіка, обдарованого музичними здібностями. Наташа стає люблячою дружиною, щасливою в шлюбі. У повістях "Близнецы", "Музыкант" та інших акцентується увага на трьох факторах, які, з точки зору автора, визначають формування особистості. Це - звички, набуті в дитинстві, які переважно є наслідком сімейного виховання; вплив навчального закладу; а також вплив соціального середовища, що оточує вихованця.
Поява "Букваря южнорусского" (1861) була пов'язана із становленням недільних шкіл. Останні почали з'являтися в кінці 50 - х рр. ХІХ ст. переважно в українських містах, звідки поширились на інші території Росії. Так, меценат П. Ф. Симиренко в містечку Городищі, де знаходився його цукровий завод та інші підприємства, заснував школу, в якій навчалося 150 учнів і викладали вчителі з переважно університетською освітою. Шевченко побував тут у 1859 р., був у захоплені від діяльності П. Ф. Симиренка, листувався з ним. Водночас ці школи, саме через свій прагматизм і народність, отримали національну спрямованість. Вони орієнтувалися на викладання зрозумілою народною мовою. Тому ці школи могли стати важливим чинником національного життя. На них увагу звертали національно зорієнтовані українські діячі, в т. ч. й Шевченко. Він добре знав "Граматику" П. Куліша, вважаючи, що цей буквар складений "прекрасно, умно и благородно" і що це "первый свободный луч света, могущий проникнуть в сдавленную попами невольничью голову" (Щоденник від 10 груд. 1857). До цих навчальних посібників був близьким "Букварь южнорусский". У ньому використовувалася нова методика навчання по буквах, після чого учні приступали до читання зв'язаного тексту. Книга складалася з наступних розділів: азбуки, складів (тут використовувалися уривки Шевченкових переспівів Давидових псалмів), молитов з коментарями, рукописної азбуки, лічби (основ арифметики), дум та народних приказок (див. "Букварь южнорусский"). Цей посібник мав на меті не лише навчити учні читати й писати. Тексти, які давалися тут для читання, орієнтували на засвоєння народних і християнських цінностей. "Буквар" вийшов відносно великим накладом (10 тис. примірників) на кошти самого автора. При чому гроші від продажу цієї книги часто йшли на потреби недільних та сільських шкіл. Цей факт ще раз засвідчує, яку велику увагу Шевченко приділяв проблемам освіти. Водночас ця книга була найдешевшою серед подібних видань й була доступною для широких верств населення. Шевченко реалізовував її за ціною 3 копійки.

Для Шевченка "Буквар" був лише початком важливого освітнього проекту. У листі до М. К. Чалого (від 4 січня 1861 р.) він пише, що має намір видати "Лічбу" (арифметику), яка б коштувала так само, як і "Буквар", етнографію та географію ціною 5 копійок, а також українську історію ціною 10 копійок. І при цьому зазначає: "Якби Бог поміг оце мале діло зробить, то велике само б зробилося". Про це ж він пише і в листі до П. Ф. Симиренка (перша половина січня 1861 р.): "Когда соберу за букварь всі деньги, то думаю издать в таком же объеме букваря личбу, или арифметику. А потом космографию и географию нашего края, преимущественно в большем объеме, но не дороже 5 коп. Потом краткую историю нашого сердешного народа. И когда все сие сотворю, тогда назову себя почти счастливым". Фактично для Шевченка освіта широких верств населення стала першорядною справою. Саме з цією метою він і задумує підготувати для початкових шкіл дешеві підручники, які б не лише дали елементарні знання, а й формували національно свідомих громадян. Власне, для цього й мали бути створені підручники з географії та історії України. На жаль, ці плани не вдалося реалізувати. Але їхнє існування засвідчує про Шевченкову далекоглядність у царині розвитку національної освіти.

Фрагменти з розвідки доктора філософських наук, професора НУ "Острозька академія" Петра Крпалюка "Педагогічно - просвітницькі погляди Тараса Шевченка" ("Сім'я і Дім", Луцьк.)

В повісті "Близнецы", а також інших прозових творах проводиться думка, що виховання моральної особистості має бути пов'язане з прищепленням християнських цінностей. Освіта без них - це, швидше, зло, що веде до гріха, ніж благо. Такі думки, зокрема, вкладаються в уста героя повісті "Варнак". Він говорить: "Да и к чему, правду сказать, послужило мне чтение? Мои чистые, молодые сочувствия? Что я из них сделал? Или, лучше сказать, что люди из них сделали? Грех! И бесконечное горе!". Герой вважає, що коли б він "не читал ничего, не увлекался ничем", то був би "простым пахарем, добрым человеком". Тепер же він, переосмисливши своє гріховне життя, читає лише одну книгу - Біблію.

Вважається, що перша недільна школа почала функціонувати в Києві на Подолі 11 жовтня 1859 р. Невдовзі такі школи з'явилися в Білій Церкві, Могилеві - Подільському, Одесі, Полтаві, Миколаєві, Єлисаветограді та інших містах. Показово, що ряд підприємців створювали для своїх робітників та їхніх дітей умови для навчання, засновували школи.

Загалом можна відзначити прогресивність педагогічних поглядів Шевченка. Вони адекватно відображали ті суспільні обставини, коли здійснювався перехід від конфесійно орієнтованої школи до школи національної.
На педагогічні погляди Шевченка суттєво вплинули ідеї Просвітництва. Він вважав, що виховання (зокрема, сімейне), освіта й суспільні обставини визначають характер людини, її поведінку. При цьому Шевченко, як і просвітники, зводять нанівець значення родових (генетичних) задатків. Це певним чином є запереченням поглядів, притаманних традиційному суспільству, в якому велике значення придавалося родовому походженню.
І все ж в особі Шевченка не варто вбачати послідовного просвітника-прогресиста. У його творах часто зустрічаємо думку, що голе просвітництво, освіта, яка не грунтується на моральних засадах, є не стільки корисною, скільки шкідливою. У даному випадку він, швидше, виступає як консерватор, орієнтуючись на традиційні моральні цінності (народні та християнські). При цьому Шевченко нерідко намагався провести ідею синтезу етичного та естетичного виховання. Для нього освічена та моральна людина водночас повинна мати розвинуте естетичне почуття й смак.

Література: Щурат В. Шевченків "Буквар" // Літературні начерки. - Львів, 1913; Зайцев П. До історії Шевченкового "Букваря" // Вільна українська школа. - 1918 - Ч.7; Потоцький П. Букварь Шевченка // Записки історико-філологічного відділу ВУАН. - К., 1927 - К.ХІІІ-ХІУ; Шемлей Й. Недільні школи й Шевченків "Букварь южнорусскій" // Життя і знання. - 1934. - Ч.3; Сірополко С. Шевченків "Букварь южнорусскій" // Шевченко Т. Повне видання творів. - Варшава, 1935. - Т.6; Чавдаров С.Х. Педагогічні ідеї Тараса Григоровича Шевченка. - К., 1953; Гінзбург І.В. Шевченко і брюлловська школа // Зб. праць 9-ї наук. шевченківської конф. - К., 1961; Доманицький В. Тарас Шевченко. - Чікаго-Іллінойс, 1961; Коровицький І. Шевченків "Буквар" (1861) // Річник 10; УВАН. Інститут Шевченкознавства. - Нью-Йорк, 1964; Прийма Ф. Шевченко і недільні школи на Україні // Зб. праць 14-ї наук. шевч. Конференції. - К., 1966; Антонюк Г.Д. Т.Шевченко і недільні школи // Т.Шевченко і українська національна культура: Матеріали наук. симп. - Львів, 1990; Баїк Л. Т.Шевченко про школу і виховання // Т.Шевченко і українська національна культура: Матеріали наук. симп. - Львів, 1990; Домбровський С.В., Скульський Р.П. Т.Г.Шевченко про народність виховання // Т.Г.Шевченко і Переяславщина: Тези доп. і повід. наук.-теор. конф. - Переяслав-Хмельницький, 1990; Івасишин О.М. Проблеми освіти в творчій спадщині Т.Г.Шевченка // Т.Г.Шевченко і Переяславщина: Тези доп. і повід. наук.-теор. конф. - Переяслав-Хмельницький, 1990; Кіліченко О.І. Проблема особистості вчителя у творчості Т.Г.Шевченка // Т.Г.Шевченко і Переяславщина: Тези доп. і повід. наук.-теор. конф. - Переяслав-Хмельницький, 1990; Мазоха І.С. Т.Г.Шевченко про виховання громадянина // Т.Г.Шевченко і Переяславщина: Тези доп. і повід. наук.-теор. конф. - Переяслав-Хмельницький, 1990; Хрущ В.Д. Боротьба Т.Г.Шевченка за народну освіту // Т.Г.Шевченко і Переяславщина: Тези доп. і повід. наук.-теор. конф. - Переяслав-Хмельницький, 1990; Шийчук В.О. Актуальність поглядів Т.Г.Шевченка на освіту та особу вчителя // Т.Г.Шевченко і Переяславщина: Тези доп. і повід. наук.-теор. конф. - Переяслав-Хмельницький, 1990; Яцюк В. Кобзаревий "Буквар": Післямова // Шевченко Т.Г. Буквар південноруський 1861 року. - К., 1991; Сидоренко О. Повість "Близнецы" в контексті духовних пошуків поета // Слово і Час. - 1991. - ?12; Коломієць В.В. Тарас Шевченко про освіту і виховання // Шевченкознавчі студії: Зб. наук. праць. - К, 1994; Кононенко П.П. Тарас Шевченко - педагог // Шевченкознавчі студії: Зб. наук. праць. - К, 1994; Федорук О. "Букварь южнорусский" Т.Шевченка: історіографія, проблема рецепції, ідеї // Україна в минулому. - Київ-Львів, 1994; Кононенко П.П. Тарас Шевченко - педагог // Шевченкознавчі студії. - К., 1999; Парфьонов М. ...І полум'яний педагог: Педагогічні погляди Т.Шевченка за "Букварем південноруським" // Освіта. - 2002. - 6-13 берез.; Кузьменко Н.М. Принципи відбору структурування і способи пред'явлення інформації у "Букварі южнорускому" Шевченка // Шевченкознавчі студії: Зб. наук. праць. Вип. 5. - К, 2003; Кузьменко Н.М. Принципи відбору, структурування і способи пред'явлення інформацій у "Букварі южнорусскому" Шевченка // Шевченкові студії: Зб. наук. праць. - К., 2003. - Вип.5; Яременко В. "Добрі жнива колись-то будуть...": (Християнська наповненість Шевченкового "Букваря") // Слово і Час. - 2004. - ?4.

Кралюк Петро Михайлович, докт. філос. наук, професор НУ "Острозька академія"

# data[].attributes.attachment_link.title
ПЕДАГОГІЧНІ ПОГЛЯДИ ШЕВЧЕНКА -

# data[].attributes.attachment_link.description
Spread the love Петро КРАЛЮК (родом з Ківерців на Волині) Учітеся, брати мої, Думайте, читайте, І чужому научайтесь, І свого не цурайтесь. Тарас Шевченко "І мертвим, і живим..." (1845) Ряд дослідників звертали увагу на педагогічні погляди Шевченка, аналізували...

# data[].attributes.attachment_caption
Віртуальна виставка "Педагогічні ідеї Тараса Шевченка" | Педагогічний музей України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Педагогічний музей України | Національна академія педагогічних наук України

# data[].attributes.attachment_link.title
Віртуальна виставка "Педагогічні ідеї Тараса Шевченка" | Педагогічний музей України

# data[].attributes.attachment_link.description
Під керівництвом Еліота Гарвард ухвалив "факультативну систему", яка надала студентам можливість вибору навчальних предметів. У другій половині ХІХ ст. за прикладом Гарварду факультативний вибір навчальних предметів студентами стає характерним для більшості університетів і коледжів США. Розширення аспірантури та професійних шкіл і факультетів Гарварду сприяло спеціалізації, водночас зробивши університет центром передових наукових і технологічних досліджень.