# data[].attributes.headline
Tværfagligt samarbejde i behandling af kroniske smerter  

# data[].attributes.subject
Tværfagligt samarbejde i behandling af kroniske smerter  

# data[].attributes.body
Læger

Er overordnede behandlingsansvarlige for patientens forløb. Foretager den indledende smerteundersøgelse og -vurdering, der bl.a. skal sikre, at patienterne er færdigudredt og evt. forsøgt relevant behandlet inden start af forløb i et smertecenter. Optager grundig smerte-anamnese (smerte-intensitet, lokalisation, karakter, tidsmæssigt forløb og konsekvenser) med afsæt i den bio-psyko-sociale model og står for ændringer i analgetika.  Har løbende opfølgende konsultationer med de patienter, de er ansvarlige for.

Fysioterapeuter

Undersøger og vurderer patientens fysiske funktionsniveau, trænings- og forandringsevne (ressourcer, vilje barrierer). Vurderer behovet for genoptræning og udarbejder genoptræningsplan (specialiseret eller almen genoptræning). Har patienter i individuelt specialiseret genoptræningsforløb og udarbejder individuelle træningsprogrammer mhp. selvtræning/hjemmetræning. Er medfacilitator af holdbehandling på mange smertecentre.

Psykologer

Vurderer patientens psykiske tilstand relateret til smertemestring. Varetager både individuelle behandlingsforløb samt holdbehandlingsforløb på mange smertecentre med afsæt i de problematikker/udfordringer, der hindrer hensigtsmæssig mestring af smertetilstanden (f.eks. højt angst- og/eller stressniveau). Kan være primær ansvarlig for at visitere patienten til ”det rigtige holdbehandlingskoncept”, i relation til patientens psykiske tilstand/parathed.

Socialrådgivere

Indgår i mange smertecentres tværfaglige team med henblik på at yde patienterne en helhedsorienteret behandlingsindsats. Er ansvarlig for rådgivning og vejledning af henviste patienter ud fra en vurdering af deres sociale, økonomiske og arbejdsmæssige situation i relation til smertetilstanden. Støtter den kroniske smertepatient i rehabiliteringsprocessen til at opnå størst mulig grad af social- og arbejdsmæssig kompetence.

# data[].attributes.body
Sorg kan defineres som den fysiske og psykiske reaktion på tabet af en nærtstående, til hvem eller hvilket der har været knyttet følelsesmæssige bånd. Reaktionen omfatter en lang række fysiologiske, følelsesmæssige, kognitive, adfærdsmæssige og eksistentielle symptomer

Symptomer på sorg

Følelsesmæssigt: chok, trist, skyld, håbløshed, ensomhed

Fysiologisk: ændringer i vejrtrækning, appetit, søvn, energi, nedsat immunforsvar, smerter

Tankemæssigt: uvirkelighedsfornemmelse, koncentrationsbesvær, grubler, selvmordstanker

• Sociale : gråd labil, uro, indadvendt, irritabel, misbrug, aktiv undgåelse af minder

• Eksistentielle : mening, skyld, døden, tro, frihed, valg, retfærdighed

# data[].attributes.body
I 1980rne lancerede WHO et cancer behandlingsprogram som rekommanderede en niveaubaseret behandlingsstrategi efter smerteintensitet den såkalte smertetrappe.

# data[].attributes.headline
WHO’s smertetrappe er fortsat grundlæggende for behandling af cancersmerter. I palliativ smertebehandling startes ofte med en lav dosering af opioider fra trin III istedet for tramadol eller kodein/paracetamol ved moderate smerter.

# data[].attributes.subject
WHO’s smertetrappe er fortsat grundlæggende for behandling af cancersmerter. I palliativ smertebehandling startes ofte med en lav dosering af opioider fra trin III istedet for tramadol eller kodein/paracetamol ved moderate smerter.

# data[].attributes.body
Faste medicindoseringer oralt og behovsmedicinering ved gennembrudssmerter

Start af laksantia til opioidbehandlede patienter

Overvejelse om tillæg af adjuvante lægemidler afhængig af smertetype

Paracetamol og/eller NSAID kan bruges ved alle trin hvis ikke kontraindiceret hos den enkelte patient

# data[].attributes.body
Jo højere en smertescoring, desto oftere skal patienten vurderes. Når en patient postoperativt har smerter, som ikke er under kontrol, f.eks. med en VAS = 10 (se figur 2) på en skala fra 0 til 10, bør smertens intensitet vurderes med korte intervaller på f.eks. 15-20 minutter.Hvis denne - postoperative - patient har uudholdelige smerter og ikke kan koncentrere sig tilstrækkeligt til at anvende en skala, gives den analgetiske behandling på trods af patientens manglende objektive vurdering.

Vurdering af smertens intensitet bør være en kontinuerlig proces. I praksis kan det betyde, at patienten det første døgn efter en operation vurderes i forbindelse med, at:

patienten får kontrolleret temperatur, puls og blodtryk,

patienten meddeler, at han har smerter, og

et passende interval efter, der er givet et p.n. smertestillende (15 minutter efter et intravenøst og 45 minutter efter et peroralt morfika).

# data[].attributes.headline
Opioider har god effekt på moderate/stærke cancersmerter. Der er ingen studier som viser systematiske forskelle i effekt og bivirkninger mellem de stærke opioider hvorfor morfin oftest bør være 1. valg.  I den nyreviderede opioid-guideline fra EAPC (European Association for Palliative Care) 2011 ligestilles morfin, oxycodon og hydromorphon som 1. valg.

# data[].attributes.subject
Opioider har god effekt på moderate/stærke cancersmerter. Der er ingen studier som viser systematiske forskelle i effekt og bivirkninger mellem de stærke opioider hvorfor morfin oftest bør være 1. valg.  I den nyreviderede opioid-guideline fra EAPC (European Association for Palliative Care) 2011 ligestilles morfin, oxycodon og hydromorphon som 1. valg.

# data[].attributes.body
Hurtig titrering af opioid ved ukontrolleret smerte gøres bedst med i.v.-opioid. Der findes studier, som viser ligeværdig analgetisk effekt og tolerabilitet mellem s.c.- og i.v.-administration ved cancersmerter. Ved gennembrudssmerter bruges ofte hurtigvirkende orale opioider i dosis 1/6-1/10 af patientens totale orale døgndosis. Ved gennembrudssmerter kan også anvendes fentanyl buccalt, sublingualt eller intranasalt. Der er ingen sikker sammenhæng mellem total døgndosis opioid og buccal/sublingual/nasal p.n. dosis, så doseringen bør titreres individuelt. Subkutan indgift af opioider ved gennembrudssmerter bruges ofte i de senere stadier. Anlæggelse af subkutan kanyle er en enkel mulighed.

Epidural/spinal indgift af opioider i kombination med lokalanalgetika og clonidin er fortsat et godt alternativ ved lokaliserede intraktable smerter eller bivirkninger.

# data[].attributes.body
Adjuvant medicinsk behandling af smerter vælges ved specielle smerteudfordringer såsom svære neuropatiske smerter, eller når der er utilstrækkelig effekt af opioider. Evidens for disse præparater ved behandling af cancersmerter er lav, og behandlingsstrategier med erfaring fra kronisk non-malign smertebehandling bruges.

Ved neuropatiske smerter bruges enten antidepressiva eller antiepileptika med omhyggelig monitorering af bivirkninger. De mest brugte præparater er TCA, SNRI (fx venlafaxin), gabapentin og pregabalin (Lyrica). Der findes evidens for anvendelse af bisfosfonater til behandling af smerter ved nogle cancertyper med knoglemetastaser.

# data[].attributes.headline
Vurdering af smertens intensitet hos den smertepåvirkede patient

# data[].attributes.subject
Vurdering af smertens intensitet hos den smertepåvirkede patient

# data[].attributes.body
Sygeplejersker og læger undervurderer patientens egen opfattelse af smerter, og smertebehandlingen er afhængig af personalets egne holdninger til smerte. Hvis patienten skal have en sufficient smertebehandling, skal smerten beskrives, og behandlingens effekt måles. Til det kan man bruge nogle forholdsvis simple, men effektive skalaer. Problemet er imidlertid ofte, at sygeplejerskerne er imod at bruge dem.

# data[].attributes.body
Den numeriske rangskala (NRS) (figur 2) er den enkleste metode til at vurdere smerter. Patienten bliver spurgt: ''Fortæl mig på en skala fra 0 til 10, hvor ondt du har lige nu. 0 svarer til, at du ingen smerter har og 10 er værst tænkelige/uudholdelige smerter.'' Ved ''Værst tænkelige smerter'' skal patienten tage udgangspunkt i, hvad han selv oplever som værst tænkelige smerter.

# data[].attributes.body
Meditation

Nada

Lejring i en god stilling af en patient eller borger

# data[].attributes.body
Det er helt normalt at have smerter, for at forstå hvad mennesket liv er eller kan blive.

Livet kommer med glæde, smetrer med lidt af det hele.

# data[].attributes.body
Den åndelige dimension fokuserer på eksistentielle og åndelige aspekter af smerteoplevelsen. Dette kan omfatte spørgsmål om meningen med smerte, tro, håb og åndelig støtte.

# data[].attributes.body
Non farmakologisk - Omsorg, Nærvær ,Kontakt Samtale, Bøn ,Livsfortælling , Anerkendelse ,Fællesskab ,Ritualer ,Sjælesorg

Farmakologisk -

Smertestillende medicin

Angstdæmpende medicin

Beroligende medicin

# data[].attributes.body
Mennesker på hospice det har så en nedsat energi til at gjøre ingeting, inge appetit, træt, åndelig smerter i forhold til pårørende, ådelig smerter og sorg fra pårørende side. Pt har det stadig bruger for kælighed og omsorg, kys, kram.

# data[].attributes.headline
NY TEORI 2 SPORS MODELLEN – PENDULERINGS MODEL

# data[].attributes.subject
NY TEORI 2 SPORS MODELLEN – PENDULERINGS MODEL

# data[].attributes.body
Tabs proces

• Smerte over tabet

• Accept af endelighed

• Adskillelse/omforme tilknytning

• Afledning/undgåelse af restaurerende forandringer

Restaurerende proces

• Tillære sig ny adfærd

• Forholde sig til livsændringer

• Nye roller/relationer

• Afledning/undgåelse af tabets smerter

# data[].attributes.body
• Ifølge 2 spors modellen skal vi se sorgen som en
livslang proces. Vi skal lære at leve med afdøde på
en ny måde. Vi vil bære sorgen med os altid.
• Sorgen er udtryk for, at vi har levet og elsket. Og
intensiteten af sorgen, fortæller os noget om
værdien af den relation vi har mistet. 

# data[].attributes.headline
TILKNYTNINGS MØNSTRE JOHN BOWLBY – Sammenhæng med coping af sorgen

# data[].attributes.subject
TILKNYTNINGS MØNSTRE JOHN BOWLBY – Sammenhæng med coping af sorgen

# data[].attributes.body
Tryg

• Tillid til de primære tilknytningsfigurer

• Forvalter nærhed og distance på en fleksibel måde

• Har tillid til andre under stress

• Coping strategi at søge hjælp, samtidig med at personen kan berolige sig selv

Utryg

• Mistillid til sine tilknytningsfigurer

• Ustabil omsorg tidligt i livet. • Overoptaget af at søge støtte men har svært ved at modtage. tilknytningsangst

• Undgår nærhed og holder distance til andre tilknytningsundgåelse

• Vrede, opgivenhed, benægter behov for nærhed og egen sårbarhed

# data[].attributes.body
• Støtte og inddragelse af pårørende i det palliative forløb af det sundhedsfaglige personale. SSH, SSA, Sygeplejerske, præst, social rådgiver, læge, mm.

• Krisehjælp. rådgivning, sorggrupper, netværk, kommunalt, kirkeligt, patientforeninger, forsikringer, private organisationer, praktiserende læge, psykologsamtaler

# data[].attributes.headline
SORG INTERVENTION FORLÆNGET SORGLIDELSE

# data[].attributes.subject
SORG INTERVENTION FORLÆNGET SORGLIDELSE

# data[].attributes.body
• Psykoterapi evidensbasert. Specialiceret behandling

• Rådgivning og specifikke problemløsningsstrategier. Trænet sundhedspersonale/terapeuter

• Psykoedukation . Sundheds personale

• Støtte og empatisk kommunikation. Alle

• Medicinering af depression, for at skabe luft til psykoterapi